Teorie explozivă! Ce se ascunde în spatele numirii lui Iohannis la NATO? „Ficusul ăsta a costat mult”
- Ionel Sclavone
- 8 februarie 2022, 10:00
![Teorie explozivă! Ce se ascunde în spatele numirii lui Iohannis la NATO? „Ficusul ăsta a costat mult”](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2022/02/original_vizita_baza_71_aeriana_campia_turzii_2_feb_2022_253-1024x576.jpg)
Președintele formațiunii ecologiste Dănuț Pop susține că președintele Klaus Iohannis și-ar fi negociat o eventuală numire la conducerea NATO cu „bunurile” României
Dănuț Pop își prezintă propria teorie pe acest subiect. În acest sens, el dă ca exemplu achiziția unor avioane de luptă second-hand, din Statele Unite, care ar costa în jur de 2 miliarde de dolari.
„Klaus Iohannis trage sfori să fie numit Secretar General al NATO. El se află pe lista candidaților, iar noi de abia acum ne explicăm de ce a pus Iohannis interesele externe de fiecare dată pe primul loc, în detrimentul României. Poate și-a negociat poziția în NATO cu bunurile acestei țări. Numirea sa nu are nicio legătură cu capacitățile sale, nici cu cele intelectuale, nici cu cele manageriale, pentru că ambele lipsesc cu desăvârșire. Țineți cont vă rog de faptul că în 8 ani de mandat, efectiv nu a fost capabil să ducă la bun sfârșit nici măcar un proiect de țară. Nici măcar 1!!! La final de mandat, omul ăsta o să treacă la realizări plimbările cu bicicleta, mersul la schi și la golf”, a afirmat președintele Partidului Ecologist.
Costurile nominalizării lui Klaus Iohannis
În opinia sa, România a avut costuri foarte mari ca urmare a „performanțelor diplomatice” ale actualului șef al statului. El dă ca exemplu achiziția avioanelor de luptă F-16, second hand. Acesta ar fi fost achiziționate de România, după ce armata germană le-ar fi refuzat pe motiv că sunt prea scumpe.
„Din punct de vedere diplomatic a reușit marea performanță de a primi o șapcă în schimbul a vreo 2 miliarde de dolari aruncate pe niște avioane pe care Germania a refuzat să le cumpere de la americani pe motiv că sunt prea scumpe. Lasă că românii își permit, la fraieri merge schema, o fi considerat Iohannis!”, a mai arătat Dănuț Pop.
![](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2022/02/danut-pop-per.jpg)
Sursa foto: Facebook
Ipoteza șefului PER cu privire la nominalizare
În același context, el prezintă propria ipoteză cu privire la nominalizarea lui Klaus Iohannis la șefia NATO, susținând că acest lucru a presupus costuri foarte mari pentru România. Mai mult, plusează și afirmă că toate numirile unor demnitari români în organisme internaționale ar reprezenta o formă de protecție a acestora în fața justiției.
„În mod normal punerea președintelui pe această listă trebuia să fie un motiv de mândrie pentru români, dar cum să fie când numai noi știm cât de scump am plătit toate extravaganțele acestui pseudo-lider! În tot cazul, aceste recompense ale demnitarilor din România cu funcții în organismele internaționale le-au adus doar lor plus valoare. Nu sunt altceva decât noi protecții pentru ei ca justiția să nu-i ia la întrebări despre furăciunile și manevrele din timpul mandatelor lor.
Ținând cont de balanța pierderilor pe care țara noastră le-a suferit în toți acești ani de tranzacții politice dâmbovițene, ficusul ăsta a costat mult România și românii. Singurul lucru bun în toată treaba este că poate reușim să scăpăm mai repede de el”, a mai spus Dănuț Pop, președintele PER.
![NATO](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2021/12/nato-1-1024x576-1.jpg)
Sursa: Arhiva EVZ
Lista cu propuneri la șefia NATO
Numele președintelui român, Klaus Iohannis, figurează pe o listă a posibililor înlocuitori ai secretarului general al NATO, Jens Stoltenberg. Mandatul acestuia expiră în luna septembrie, moment în care alianța ar trebui să aibă un alt șef. O decizie finală cu privire la viitorul secretar general va fi adoptată la summitul NATO de la Madrid, programat la începutul verii.
Klaus Iohannis nu este singurul candidat pentru această funcție. Alături de el, pe listă mai apar fostul premier britanic Theresa May, prim-ministrul olandez Mark Rutte, şefa guvernului eston, Kaja Kallas și fostul comisar european pentru politică externă Federica Mogherini.
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)