Dosarul Revoluției, amânat din nou, după al doilea tur al prezidențialelor. Răgaz pentru Iliescu
- Dragos Manea
- 10 octombrie 2019, 10:13
![Dosarul Revoluției, amânat din nou, după al doilea tur al prezidențialelor. Răgaz pentru Iliescu](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2019/10/ion-iliescu.png)
ÎCCJ a stabilit primul termen în dosarul Revoluției pentru data de 29 noiembrie 2019.
Cauza, în care fostul președinte Ion Iliescu este acuzat de infracțiuni contra umanității, a fost trimisă în instanță de procurorii militari în luna aprilie.
Fostul preşedinte Ion Iliescu, fostul viceprim-ministru Gelu Voican Voiculescu şi generalul (rtr.) Iosif Rus și fostul şef al Aviaţiei Militare, sunt acuzaţi că au comis infracţiuni contra umanităţii, scrie Mainnews.ro.
Conform rechizitoriului, pe fondul degenerării relaţiilor dintre România şi URSS, după momentul „Praga 1968”, dar şi ca urmare a stării de nemulţumire profundă şi generală din societate, s-a coagulat şi a evoluat o grupare dizidentă care a avut drept scop înlăturarea fostului preşedinte Nicolae Ceauşescu, dar care urmărea menţinerea României în sfera de influenţă a URSS.
„Această grupare complotistă a fost formată atât din civili (latura politică), cât şi din militari (latura militară), cu toţii marginalizaţi într-un fel sau altul prin deciziile fostului preşedinte. Componenţii grupului au aparţinut principalelor două filoane militare (MApN şi Direcţia Securităţii Statului), de la nivel mediu până la vârf, dar şi structurilor civile ale statului român.
Desigur, nu doar membrii acestui grup au manifestat atitudini ostile regimului Ceauşescu, însă prin funcţiile deţinute (implicit, influenţele exercitate), dar mai ales prin raportare la evoluţia istorică (începând cu 22 decembrie 1989), se poate afirma, fără echivoc, faptul că doar acest grup s-a dovedit eficient în demersul său”, spun procurorii.
Procurorii militari mai susţin că gruparea din jurul lui Ion Iliescu a acţionat în sensul preluării puterii politice şi militare în decembrie 1989. Astfel, întreaga forţă militară a României – MApN, Ministerul de Interne – Departamentul Securităţii Statului, precum şi Gărzile Patriotice -, începând cu data de 22 decembrie 1989, s-ar fi pus la dispoziţia Consiliului Frontului Salvării Naţionale şi conducerii acestuia.
„Din acelaşi moment, grupul de decizie politico-militară al CFSN, format din Ion Iliescu, Silviu Brucan, general locotenent Victor Atanasie Stănculescu, general maior (r) Nicolae Militaru (reactivat ulterior, înaintat în grad militar şi numit ministru al Apărării) şi Gelu Voican Voiculescu, a luat deciziile importante cu caracter politic şi militar, urmărind accederea la puterea politică a unui grup preconstituit şi legitimarea politică în faţa poporului român”, spun procurorii.
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)