Descoperire istorică: Primul ADN uman al culturii Toaleans. Datează de acum aproximativ 7.300 de ani. FOTO
- Sabina Popescu
- 5 septembrie 2021, 23:45
![Descoperire istorică: Primul ADN uman al culturii Toaleans. Datează de acum aproximativ 7.300 de ani. FOTO](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2021/09/schelet-2.v1-1024x647.jpg)
Scheletul unei persoane tinere de sex feminin, vechi de 7.200 de ani, descoperit pe insula indoneziană Sulawesi, a fost identificat ca fiind un „nou tip de om străvechi”, aparținând unui grup numit Toaleeni, care a dispărut în urmă cu doar 1.500 de ani, relatează Daily Mail.
Specialiștii au descoperit în peștera Leang Panninge („Peștera liliecilor”) de pe insula indoneziană Sulawesi un schelet aparținând unei culturi numite Toaleans - „vânători/culegători de mare” - care a trăit în Sulawesi de Sud în urmă cu 8.000-1.500 de ani. Acesta aparține unei persoane de sex feminin și a fost botezat Bessé.
Bessé a fost îngropată în poziție fetală, iar cercetătorii au descoperit că era acoperită de pietre. În urma analizelor, s-a ajuns la concluzia că, la momentul în care a murit, tânăra avea între 17 și 18 ani. În mormântul ei au fost găsite unelte de piatră și ocru roșu - rocă bogată în fier folosită pentru fabricarea pigmentului -, alături de oase de animale sălbatice vânate.
Primul ADN uman preistoric, descoperit în Sulawesi
Bessé este o „fosilă genetică” rară și împărtășește aproximativ jumătate din geneticul său cu indigenii australieni din zilele noastre și cu locuitorii din Noua Guinee și din insulele din Pacificul de Vest. Aceasta include ADN-ul moștenit de la specia dispărută Denisovani - veri îndepărtați ai Neanderthalienilor, ale căror fosile au fost găsite doar în Siberia și Tibet.
Cercetătorii nu știu concret ce s-a întâmplat cu comunitatea Toalean și oamenii săi și care au fost cauzele ce au dus la dispariția lor.
Rămășițele degradate datează de acum aproximativ 7.300 de ani
Arheologii au botezat scheletul Bessé făcând aluzie la obiceiul familiilor regale de a acorda această poreclă prințeselor nou-născute, înainte ca acestora să li se atribuie un nume oficial. Selina Carlhoff, doctorandă la Institutul Max Planck pentru Știința Istoriei Umane și autor principal al studiului ce a vizat scheletul în cauză, a izolat ADN-ul din osul petrozic al craniului și l-a supus analizelor.
„A fost o provocare majoră, deoarece rămășițele fuseseră puternic degradate de clima tropicală”, a declarat Selina Carlhoff.
Prin datarea cu radiocarbon, echipa a reușit să determine vârsta rămășițelor lui Bessé ca fiind cuprinsă între aproximativ 7.300 și 7.200 de ani. Cultura Toalean, din care făcea parte Bessé, a fost descoperită doar într-o zonă relativ mică din sudul peninsulei Sulawesi. Sulawesi, a unsprezecea insulă ca mărime din lume, face parte dintr-o zonă geografică de tranziție numită Wallacea și este una dintre Insulele Wallace.
Scheletul reprezintă prima descoperire concretă a culturii Toaleans
Noul studiu, publicat în cea mai recentă ediție a revistei Nature, marchează prima descoperire a unui ADN uman preistoric din Wallacea. Bessé este, de asemenea, primul schelet relativ complet care a fost găsit alături de artefacte ce datează în mod concret din perioada toaleanilor (în limba engleză, Toaleans), potrivit co-liderului studiului, profesorul Adam Brumm de la Universitatea Griffith, Queensland, Australia.
„Toaleanii au fost vânători/culegători timpurii care au trăit izolat în pădurile din Sulawesi de Sud de acum aproximativ 8.000 de ani până acum 1.500 de ani, vânând porci sălbatici și colectând crustacee comestibile din râuri”, a declarat profesorul Brumm.
Printre obiectele fabricate de oamenii din cultura Toalean se numără vârfurile de săgeți din piatră caracteristice, cunoscute sub numele de vârfuri Maros, colectate de cercetători. Artefactele Toalean au fost descoperite doar într-o mică parte din Sulawesi, care reprezintă aproximativ 6% din suprafața totală a insulei.
„Asta sugerează că această cultură a avut un contact limitat cu alte comunități timpurii din Sulawesi sau cu populația din insulele din apropiere, trăind timp de mii de ani în izolare”, a declarat coautorul studiului, Adhi Agus Oktaviana, cercetător la Pusat Penelitian Arkeologi Nasional, institutul național de cercetare arheologică din Indonezia.
Echipa de specialiști nu a găsit nicio dovadă că grupul din care făcea parte Bessé a lăsat urmași în rândul populației actuale din Wallacea. Oamenii care trăiesc astăzi în Sulawesi par să descindă în mare parte din fermierii neolitici („austronezieni”) care au sosit în regiune din Taiwan în urmă cu aproximativ 3.500 de ani.
Cercetătorii notează, totuși, că o eșantionare genomică mai amplă a populației diverse din Sulawesi ar putea dezvălui dovezi care să susțină moștenirea genetică a toaleanilor
„Descoperirea lui Bessé și implicațiile strămoșilor săi genetici arată cât de puțin înțelegem despre istoria umană timpurie din regiunea noastră și cât de multe lucruri mai sunt de descoperit”, a declarat profesorul Brumm.
La fel ca și genomul locuitorilor indigeni din Noua Guinee și Australia, genomul lui Bessé conținea urme de ADN Denisovan.
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)