Gripa de care ne putem imbolnavi depinde de anul nasterii?
- Căt ălina Curceanu
- 11 decembrie 2016, 18:26
![Gripa de care ne putem imbolnavi depinde de anul nasterii?](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2016/12/gripa-de-care-ne-putem-imbolnavi-depinde-de-anul-nasterii.jpg)
Un studiu recent publicat in revista „Science” arata cum anul in care ne-am nascut poate sa determine tipul gripei de care ne putem imbolnavi.
Anul de „granita” este 1968 si este posibil ca si teribila gripa care a cauzat milioane din 1918 sa fi cauzat cei mai multi morti in randul tinerilor din aceleasi motive.
Se apropie cu pasi repezi iarna si odata cu aceasta si diversele tipuri de gripa de care ne putem imbolnavi. Multi dintre noi se vaccineaza impotriva gripei: vaccinul este insa eficient doar daca a fost pregatit pentru gripa specifica sezonului.
In fiecare an exista deci o gripa anume, mai mult sau mai puin grava, care se manifesta prin simptomele pe care le cunoastem cu totii.
S-a calculat ca in fiecare an, in functie de tipul de gripa, se imbolnavesc intre 5 si 20% de persoane in USA. Procentaje asemanatoare se inregistreaza si in mare parte a tarilor din Europa.
Un studiu recent efectuat de o echipa de cercetatori de la University of Caifornia, Los Angeles si de la University of Arizona asupra a doua variante ale gripei de tip A (gripa aviara) si anume H5N1 si H7N9, a dus la concluzia ca anul in care ne-am nascut poate determina gripa de care ne imbolnavim.
Studiul a fost efectuat asupra a 1400 de persoane care s-au imbolnavit de gripa, 700 cu varianta H5N1 si ceilalti 700 cu cealalta varianta.
Acest fel de gripa se transmite de obicei de la animale (pasari in acest caz) la oameni si in proportie mult mai mica de la om la om.
Cele doua forme ale virsului faectau in mod diferit persoanele in functie de varsta acestora: cei tineri se imbolnaveau mai mult de H5N1, in timp ce persoanele in varsta erau mai sensibile la H7N9. Ca si cum ar exista un fel de „imunitate” la un anumit virus, dar nu la altii.
Oamenii de stiinta au descoperit ca intr-adevar suntem imuni fata de anumiti virusi si ca aceasta imunitate are originea in copilaria fiecaruia dintre noi. Daca in copilarie ajungem in contact cu un anumit tip de virus se genereaza un fel de „impronta imunologica” care ne protejeaza pe tot restul vietii. Acest lucru este datorat faptului ca in momentul contactului cu virusii organismul genereaza anticorpi specifici.
Rezulta ca perioada in care ne-am nascut poate sa determine anticorpii pe care ii dezvoltam, intrucat in ani diversi se dezvolta virusi cu caracteristici specifice.
Cercetatorii au ajuns la concluzia in urma studiului efectuat ca cei nascuti inainte de 1968 esunt oarecum imuni fata de virusul H5N1, in timp ce cei nascuti dupa acest anu au imunitate fata de virusul H7N9.
Acasta teorie care a fost publicata intr-un articol recent in revista Science ar explica si numarul foarte mare de persoane tinere care au murit in urma teribilei epidemii de gripa aparuta in 1918. A fost numita gripa spaniola si se pare ca este inrudita cu gripa aviara din zilele noastre. Gripa spaniola s-a raspandit in multe tari o data cu intoarcerea soldatilor de pe front. A afectat in special tinerii si a avut o rata de mortalitate foarte mare, ajungand sa ucida intre 50 și 100 milioane de persoane in intreaga lume in anii 1918-1919. Se presupune ca aceasta gripa ar fi fost una fintre cele mai letale din istoria omenirii. Faptul ca majoritatea victimelor au fost persoane tinere si relativ sanatoase, afectand mai putin copiii sau persoanele in varsta, at putea fi explicat pin noua teorie conform careia doar o anumita parte din populatie, in functie de anul nasterii, era sensibila fata de virusul respectiv.
Din acest studiu putem invata si pentru viitor, intrucat gripe teribile precum cea din 1918 ar putea sa revina si ar fi mai bine sa ne gaseasca pregatiti: pe cat posibil imunizati fata de efectele devastante.
Articol scris de Cătălina Oana Curceanu, prim cercetător în domeniul fizicii particulelor elementare şi al fizicii nucleare, Laboratori Nazionali di Frascati, Istituto Nazionale di Fisica Nucleare (Roma, Italia) şi colaborator al Scientia.ro
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)