FAKE NEWS. Modificările la Codul de procedură penală – ținta unui război hibrid
- Andrei Dumitriu
- 25 iunie 2018, 06:39
![FAKE NEWS. Modificările la Codul de procedură penală – ținta unui război hibrid](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2019/09/97bd1bacd330329ff49106e98165c2f9.jpg)
Fake News. O analiză a știrilor difuzate în ultimele zile ne indică existența unui război de tip hibrid în care știrile false sau exagerările au devenit una din armele cele mai eficiente.
Reuniunea Bilderberg de anul acesta a alocat o secţiune discutării realităţilor în lumea post-adevărului. Sau cum spunea Dan Diaconu: Post-adevărul este o noţiune mult mai complexă. Este o minciună? Cu siguranţă da. Este un adevăr? Poate! Din acest aparent joc bizar rezultă întreaga complexitate şi, în acelaşi timp perversitate a acestui fenomen. Post-adevărul nu-i un adevăr şi nu e minciună, e o întrepătrundere a celor două noţiuni cu un rezultat monstruos. Post-adevărul nu-i chiar o minciună, dar nu este un adevăr.
Adică fenomenului de fake-news.
Uitați-vă la ceea ce se întâmplă în ultimele zile. Asistăm la io nouă operațiune de manipularea, similară cu cea din 1989 (teroriști, număr de morți miliardul furat de Ceaușescu), numai că în prezent se urmărește crearea unei isterii în societate și generarea unor frici colective. Noua temă este legată de noile prevederi din Legile Justiției.
Un exemplu în acest sens, sunt modificările la Codul de procedură penală. Din comoditate sau din interes, o bună parte a media a preluat argumentele celor care se opun schimbărilor cu privire la Codul de procedură penală, cum ar fi:
· Suspectii si inculpatii vor participa la audierea martorilor, cu posibilitatea intimidarii acestora,
· Dacă procurorii nu reușesc să trimită în judecată o persoană în interval de 1 an, atunci dosarul se clasează automat,
· Înregistrările cu telefonul nu vor putea fi probe în anchetele penale.
În realitate, acestea de mai sus și multe altele sunt afirmații false, sau forțate, care sunt contrazise de textele noului Cod de procedură penală, așa cum am arătat într-un material anterior. AMĂNUNTE AICI. Scopul acestor manipulări este provocarea unor proteste de stradă.
Eroare sau intenție? Un fake news agită spiritele pe spațiul public
"Locuința unui judecător din completul care l-a condamnat, joi, în primă instanță, pe Liviu Dragnea la trei ani și șase luni de închisoare cu executare a fost vandalizată vineri noaptea, când acesta nu se afla acasă. Potrivit (...) atacatorul a spart geamurile, însă nu a sustras bunuri."
O știre care a rulat cu insistență, fiind preluată de mass-media și mediul online cu subtextul că decizia judecătorului a determinat vandalizarea casei sale. Numai că Poliția a comunicat că a fost un conflict între vecini.
Cui a folosit fake news-ul cu casa vandalizată a judecătorului care l-a condamnat pe Liviu Dragnea? Celor care vor să vadă în liderul PSD un infractor, condamnat penal, care este în stare de orice.
În mod evident, astfel de manipulări nu fac decât să crească și mai mult temperatura din societate, respectiv polarizarea și gradul de neliniște.
De menționat că nici până astăzi nu au fost prezentate scuzele cu privire la știrea în cauză, iar o simplă căutare pe internet vă va da fiori de spaimă.
Fake news, un instrument caracteristic propagandei rusești, preluat (inconștient) de actuala Opoziție
Dacă analizăm cu atenție știrile din ultimele 30 de zile, vom constata un val de știri false, întreținute fie de lideri politici, fie de media care îi susține.
Paradoxal, unul din partidele care folosește cel mai mult acest instrument este USR, partid despre care s-a spus că este creația fostului prim-adjunct SRI Florian Coldea. Atunci cei de la USR au susținut că este un fake-news, acum propagă același tip de știri.
Câteva exemple cu știri care au primit peste 10.000 de redistribuiri în Facebook sunt:
- sute de plângeri din partea angajaților care nu au dorit să participe la mitingul PSD vor fi pedepsiți (cei care au dat știrea nu au prezentat niciun caz concret în acest sens, dar ea a fost rulată de lideri de opinie și ziariști cu insistență)
- modificările la Codul de procedură penală transformă România într-un rai al infractorilor (această știre a devenit deja un "adevăr", cu toate că acuzațiile aduse au fost combătute cu argumente și cu textele din noul Cod)
- românii din DIASPORA nu vor mai putea VOTA la următoarele alegeri prezidențiale (știre falsă, care nu are la bază fapte reale),
- PSD îl amenință pe președintele Iohannis cu război civil, dacă nu o revocă pe Codruța Kovesi (știre total falsă).
Putem vorbi, deci, despre o adevărată campanie de dezinformare prin intermediul unui instrument (fake news) care pare construit în spiritul războiul hibrid detectat de Occident ca având drept sursă laboratoarele Kremlinului.
Scopul acestei campanii este creeze un val de furie în adresa actualei clase politice, să provoace neîncredere și eventual conflicte de stradă. De altfel, președintele Klaus Iohannis menționa zilele trecute că gradul de neîncredere în clasa politică a atins 80 la sută, un nivel nemaiîntâlnit în ultimii 29 de ani.
România, un laborator unde se desăvârșesc tehnicile de manipulare în masă
Este posibil ca România să fie testate noi tehnici de manipulare în masă, care să fie folosite apoi și în alte state. În speță, este vorba de instrumente și modalități prin care se pot provoca proteste de stradă.
De notat că, cel mai utilizat instrument al acestor zile sunt fake news-urile și creșterea violenței limbajului pe rețelele de socializare.
Diaspora este angrenată din nou în bătălia politică
La toate acestea se adaugă și lupta politică internă, care potențează efectele acestui posibil război hibrid lansat de ruși.
Zilele acestea au fost întreținute o serie de știri despre așa-zisul proiect de lege prin care se încearcă să blocheze votul românilor din Diaspora. Din analiza acestor știri nu a rezultat nici o sursă credibilă, fiind folosite doar afirmații, dar ele au un mare merit din perspectiva unor actori politici. Și anume, implicarea Diasporei în bătălia politică internă. Ca și în 2009 sau 2014. Scopul acestor manipulări este de a folosi factorul Diaspora în
Un alt exemplu de fake-news
Cred că toți ați auzit știrea cu primarul din Cavnic care s-a "răsculat"! Numai că știrile cu celebrul primar al PSD din Cavnic au construcție de tip fake-news. Omul nu mai este membru PSD. Cu toate acestea, în ultima perioadă, o parte a media l-a promovat insistent și a încercat să sugereze că acesta ar fi un disident al partidului și un critic vehement al lui Liviu Dragnea. Liviu Dragnea are suficiente probleme interne, în PSD fiind mulți care-i vor capul, dar să-l transformi pe primarul din Cavnic în
Concluzia:
Trăim în epoca în care știrile false devin realitate. Un exemplu celebru este dezbătut zilele: presa din SUA a făcut virală fotografia cu fetița separată de mama ei. Rețele de socializare și online au fost inundate de postări cu fotografia cu fetița separată de mamă. Revista TIME a pus-o pe copertă Numai că s-a descoperit ca fetița nu a fost niciodată separată de mamă și situația prezentată era un fake. Editorul de la TIME spune acum că ar cam fi știut că nu e adevarată, dar devenise virală.
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)