Ceea ce mănânci are puterea de a-ți reprograma genele, sănătatea şi longevitatea
- Antonia Hendrik
- 5 martie 2022, 20:25
![Ceea ce mănânci are puterea de a-ți reprograma genele, sănătatea şi longevitatea](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2022/02/dreamstime_m_124745834-1024x683.jpg)
Cele mai recente dovezi sugerează că alimentele „vorbesc” și cu genomul nostru - modelul genetic care direcționează modul în care funcționează organismul la nivel celular. Această comunicare între alimente și gene vă poate afecta sănătatea, fiziologia, longevitatea și este cunoscută sub numele de nutrigenomică.
Cercetătorii, au aflat mult mai multe despre modul în care componentele alimentelor afectează genomul. Iar eforturile oamenilor de știință de a descifra această transmitere de informații ar putea duce într-o zi la vieți mai sănătoase și mai fericite pentru noi toți.
Dar până atunci, nutrigenomica a demascat cel puțin un fapt important: relația noastră cu mâncarea este mult mai intima decât ne-am imaginat vreodată.
Ideea că alimentele pot conduce procesele biologice prin interacțiunea cu genomul sună uimitor. Iar ca exemplu este dat un stup. Albinele lucrătoare muncesc non-stop, sunt sterile și trăiesc doar câteva săptămâni. Regina albina, așezată adânc în interiorul stupului, are o durată de viață de ani de zile și o fecunditate atât de puternică încât dă naștere unei întregi colonii.
Și totuși, albinele lucrătoare și matca sunt organisme identice din punct de vedere genetic
Ele devin două forme de viață diferite din cauza alimentelor pe care le mănâncă. Regina se ospătează cu lăptișor de matcă; albinele lucrătoare se hrănesc cu nectar și polen. Ambele alimente oferă energie, dar lăptișorul de matcă are o caracteristică suplimentară: nutrienții săi pot debloca instrucțiunile genetice pentru a crea anatomia și fiziologia unei mătci.
Lăptișorul de matcă, de exemplu, conține compuși care activează controlorii genetici pentru a forma organele reginei și pentru a-și susține capacitatea de reproducere. La oameni și șoareci, produsele secundare ale aminoacidului metionină, care sunt abundente în carne și pește, sunt cunoscute că influențează cadranele genetice care sunt importante pentru creșterea și diviziunea celulară.
Iar vitamina C joacă un rol în menținerea sănătății, protejând genomul de deteriorarea oxidativă; de asemenea, promovează funcția căilor celulare care pot repara genomul dacă este deteriorat.
Corpul nostru este influențat de ceea ce am mâncat
În funcție de tipul de informații nutriționale, mesajele din alimente pot influența starea de bine, riscul de îmbolnăvire și chiar durata de viață. Dar este important de menționat că până în prezent, majoritatea acestor studii au fost efectuate pe animale, precum albinele.
Interesant este că capacitatea nutrienților de a modifica fluxul de informații genetice se poate întinde de-a lungul generațiilor. Studiile arată că la oameni și animale, dieta bunicilor influențează activitatea comutatoarelor genetice și riscul de îmbolnăvire și mortalitatea nepoților.
Un aspect interesant al gândirii alimentelor ca tip de informație biologică este că dă un nou sens ideii de lanț alimentar. Într-adevăr, dacă corpul nostru este influențat de ceea ce am mâncat – până la nivel molecular – atunci ceea ce „mâncăm” ar putea afecta și genomul nostru.
De exemplu, în comparație cu laptele de la vacile hrănite cu iarbă, laptele de la bovine hrănite cu cereale are cantități și tipuri diferite de acizi grași și vitaminele C și A. Deci, atunci când oamenii beau aceste tipuri diferite de lapte, celulele lor primesc, de asemenea, mesaje nutriționale diferite. Și, poate fără să știm, și noi facem parte din acest lanț alimentar.
Ingredientele adăugate în alimente pot modifica, de asemenea, fluxul de informații genetice în interiorul celulelor
Pâinea și cerealele sunt îmbogățite cu acid folic pentru a preveni malformațiile congenitale cauzate de deficiențele acestui nutrient. Dar unii oameni de știință presupun că nivelurile ridicate în absența altor micronutrienți naturali, cum ar fi vitamina B-12, ar putea contribui la o incidență mai mare a cancerului de colon. Acest lucru ar putea fi valabil și în cazul substanțelor chimice găsite în ambalajele alimentare.
Multe dintre aceste studii au fost făcute până acum doar pe animale și mai sunt multe de stabilit despre ce înseamnă interacțiunile dintre alimente și gene pentru oameni, scrie sciencealert.
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)