TOADER: MĂSURI COMPENSATORII pentru cei care nu mai pot ataca SENTINŢELE completurilor de 5. DRAGNEA şi NĂSTASE printre beneficiari
- Gabriel Valentin
- 8 ianuarie 2019, 08:50
![TOADER: MĂSURI COMPENSATORII pentru cei care nu mai pot ataca SENTINŢELE completurilor de 5. DRAGNEA şi NĂSTASE printre beneficiari](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2019/01/toader-masuri-compensatorii-pentru-cei-care-nu-mai-pot-ataca-sen.jpg)
Ministrul Justişiei, Tudorel Toader, a anunțat o ordonanţă de urgenţă care va introduce măsuri compensatorii pentru condamnații care nu mai pot ataca sentințele date de completurile de 5 judecători, declarate ilegale de CCR.
„În termen scurt vom veni cu măsuri compensatorii pentru cei care au pierdut termenul de contestație în anulare”, a declarat Tudorel Toader la Antena 3.
Printre politicienii condamnaţi de completurile de 5 constituite nelegal se află Liviu Dragnea, condamnat definitiv în aprilie 2016 în procesul Referendumul, Adrian Năstase, condamnat definitiv a doua oară pentru corupție în ianuarie 2014 în procesul Zambaccian sau Adrian Severin, condamnat definitiv la 4 ani de detenție în noiembrie 2016, după dezvăluirile jurnaliștilor de la The Sunday Times, potrivit cărora cerea mită pentru a vota legi în Parlamentul European.
În noiembrie 2018, CCR a decis că toate completurile de 5 de la ICCJ din 2014 până la data deciziei CCR au fost compuse nelegal.
”În consecinţă, Instanţa supremă, prin Colegiul de conducere, pe cale de interpretare, a denaturat conţinutul legii în privinţa modului de alegere a membrilor completului de 5 judecători şi, totodată, tot pe cale de interpretare, a refuzat aplicarea imediată a noii legi. Astfel, Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie, pe cale de interpretare, a dat un alt conţinut normelor de lege privind desemnarea membrilor completurilor de 5 judecători şi a refuzat, în mod expres, să urmeze conţinutul acestora”, se subliniază în motivare.
În opinia judecătorilor constituţionali, faptul că aceste completuri au o existenţă anuală nu constituie un temei pentru neaplicarea imediată a legii de procedură noi, care vizează modul de desemnare a membrilor completului.
"De altfel, s-ar ajunge şi la o situaţie paradoxală: dacă completul ar fi avut o existenţă permanentă, noua lege cu privire la modul de desemnare a membrilor săi s-ar aplica imediat pentru cauzele care vor fi înregistrate după data intrării sale în vigoare (aplicându-se art. 25 din Codul de procedură civilă pentru cauzele aflate deja pe rolul instanţelor), în schimb, dacă are un caracter temporar/ anual, noua lege cu privire la modul de desemnare a membrilor săi s-ar aplica la momentul ajungerii la termen a 'mandatului' completului, ceea ce înseamnă că ea s-ar aplica doar pentru cele înregistrate după data ajungerii la termen a mandatului completului de 5 judecători, constituit pe vechile reglementări", arată judecătorii constituţionali.
Curtea mai menţionează că legea privind organizarea judiciară, aşa cum a fost modificată, nu comportă nicio dificultate de înţelegere cu privire la desemnarea şi compunerea completurilor de 5 judecători în materie penală.
"Este de observat că textul articolului 32 din Legea 304/2004, astfel cum a fost modificat prin Legea 255/2013, nu comportă nicio dificultate de înţelegere cu privire la desemnarea şi compunerea completurilor de 5 judecători în materie penală; de asemenea, deşi veridică susţinerea Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie referitoare la desemnarea membrilor completurilor de 5 judecători în materie extrapenală - aspect neglijat de legiuitor la momentul anului 2014, întrucât Legea 255/2013 viza punerea în aplicare a Codului de procedură penală, iar intervenţia legislativă operată nu a fost corelată cu dispoziţiile referitoare la completurile de 5 judecători în materie extrapenală -, Curtea reţine că această problemă putea fi rezolvată prin aplicarea interpretării sistemice a normei juridice", se precizează în motivare.
Astfel, arată CCR, dacă în privinţa primului aspect marja de apreciere interpretativă a Colegiului de conducere este inexistentă, în privinţa celui de-al doilea aspect, prin apelarea la metoda de interpretare sistemică a normei de organizare judiciară, marja de apreciere interpretativă trebuia să ducă la o concluzie similară - şi anume desemnarea prin tragere la sorţi a tuturor membrilor completului.
"Însă, se constată că actul administrativ stabileşte existenţa unor membri de drept; astfel, dacă în primul caz în mod expres se stabileşte acest lucru, în cel de-al doilea caz se stabileşte prin intermediul unei norme de trimitere, care se aplică în mod corespunzător ipotezei completurilor de 5 judecători extrapenale", susţine CCR.
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)