The Conversation: Cum a pierdut China Europa Centrală și de Est?
- Ovidiu Drugă
- 28 iulie 2020, 07:21
![The Conversation: Cum a pierdut China Europa Centrală și de Est?](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2020/07/china-2-1024x576.jpg)
În al doilea rând, frustrarea crescândă pe seama marginalizării lor a determinat țările CEE să reflecteze asupra identității lor politice. În special, valul de proteste recente din Hong Kong a readus amintiri despre propria lor luptă împotriva controlului sovietic.
Utilizarea de către cei din Hong Kong a tacticilor dezvoltate de disidenții est-europeni - cum ar fi Zidul Lennon (Zidul lui John Lennon, din Praga, nr) și Lanțul Baltic (o demonstrație politică pașnică de-a lungul celor trei țări baltice, din 23 august 1989, nr) - a avut ecou în regiune.
În iulie 2019, președintele slovac Zuzana Čaputová l-a criticat pe ministrul chinez de Externe, Wang Yi, aflat în vizită, pentru tratamentul pe care țara sa l-a aplicat activiștilor și apărătorilor drepturilor omului. O lună mai târziu, diplomații chinezi din Letonia au fost criticați pentru atacarea unei adunări de oameni care își demonstrau solidaritatea cu protestatarii din Hong Kong. China nu a primit bine această critică. La Praga, de exemplu, un grup de auto-declarați „patrioți chinezi” au șters imaginile de pe Zidul Lennon original, suprapunând graffiti cu sărbătorirea a 70 de ani de la fondarea Republicii Populare Chineze.
În al treilea rând, țările din CEE au devenit precaute cu privire la riscurile politice asociate bonomiei lor față de China, pe fondul criticilor crescânde din partea UE și a SUA în ultimii ani. Pentru unii, această reevaluare a fost asociată cu războiul rece tehnologic dintre SUA și China. În urma presiunilor Washingtonului, Polonia, Republica Cehă, România și Estonia au indicat că vor interzice firmei chineze Huawei să construiască rețelele lor 5G.
În mai 2020, România a anulat un acord cu o companie chineză pentru construirea unei centrale nucleare. Pentru Letonia, percepția unei „alianțe a dragonului cu ursul” între Beijing și Moscova, a determinat agenția sa de informații să declare China ca fiind o amenințare la adresa securității naționale.
Astfel de tendințe nu sunt deloc benefice pentru relațiile Chinei cu regiunea. O videoconferință de cooperare internațională "Belt and Road", organizată în iunie 2020, ar putea fi o prevestire a viitorului. În afară de Serbia, Ungaria și Grecia, ceilalți membri ai grupului „17 + 1” au refuzat să participe. Prin urmare, se pare că alianța Chinei cu cele 17 țări din CEE s-ar putea micșora dramatic.
În plus, guvernului chinez îi va fi dificil să vândă proiecte scumpe în străinătate unei audiențe autohtone afectate de impactul economic al epidemiei de COVID-19. Inițiativa "Belt and Road"; va deveni probabil un proiect mult mai sărac, vizând achiziții strategice (cum ar fi hub-uri de infrastructură, energie și tehnologie) și răsplătind țările care se dovedesc a fi adevărați prieteni la nevoie. „Comunitatea destinului împărtăşit” propusă de inițiativă va fi deschisă doar celor care sunt de partea Chinei.
Țările din Europa Centrală și de Est au fost optimiste în privinţa beneficiului lor de pe urma generozităţii economice a Chinei, dar acum - la fel ca UE - multe consideră Beijingul ca pe o amenințare. Este puțin probabil ca un guvern chinez care este din ce în ce mai preocupat de stabilitatea regimului propriu să poată acoperi, ca să nu mai spunem repara, daunele produse de multiplele oportunități ratate în ultimii opt ani", scrie Emilian Kavalski în The Conversation.
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)