Plocon de la Cioloş către Iohannis: Spionii militari, sub control prezidenţial
- Mircea Marian
- 2 septembrie 2016, 00:00
![Plocon de la Cioloş către Iohannis: Spionii militari, sub control prezidenţial](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2016/09/plocon-de-la-ciolos-catre-iohannis-spionii-militari-sub-control-.jpg)
Președintele va controla SRI, SIE, SPP, STS și DGIA. Ultima structură se va ocupa, printre altele, de domeniul apărării cibernetice.
Potrivit unui proiect de lege aprobat de către Executiv, președintele României, Klaus Iohannis, va numi șeful Direcției Generale de Informații a Apărării (DGIA), structură din cadrul MApN. Principalul rol al DGIA este obţinerea de informaţii în domeniul militar. De facto, Iohannis va controla SRI, SIE, SPP, STS şi DGIA, ai căror directori sunt fie propuşi, fie numiţi de el. Singura direcţie secretă unde, legal, şeful statului nu intervine în procesul de numire este DIPI, unitatea Ministerului de Interne. Şeful DIPI este numit de premier.
Guvernul omite, discret, detaliile
În prezent, potrivit legii 346 din 2006 privind organizarea MApN, şeful DGIA este numit de către ministrul Apărării, cu aprobarea CSAT. Comunicatul de presă emis de Guvern după adoptarea în şedinţa de miercuri a modificărilor la această lege omite să menţioneze schimbările referitoare la DGIA. Nici în expunerea de motive la proiect nu este explicată decizia. Și Victor Ponta a încercat să-și subordoneze direcția de informații a MApN, pe vremea când era premier. Cei care s-au opus vehement au fost liberalii.
Potrivit proiectului noii legi, aşa cum este el publicat pe site-ul MApN, şeful DGIA este numit de către preşedintele României, la propunerea ministrului Apărării Naţionale, cu avizul primuluiministru, pentru o perioadă de 4 ani, cu posibilitatea de prelungire cu până la un an. Funcţia va fi asimilată celei de secretar de stat.
Noi atribuții pentru DGIA
Proiectul oferă DGIA noi atribuţii: „coordonează (...) domeniului apărării cibernetice în scopul protejării (...) infrastructurilor cibernetice specifice apărării naţionale” şi „desfăşoară misiuni de protecţie şi pază a principalelor categorii de factori umani şi materiali din responsabilitatea MApN, intervenţia antiteroristă şi participă (...) la organizarea şi executarea intervenţiei contrateroriste”. O altă modificare adusă de această inițiativă guvernamentală este că șeful Statului Major al Apărării devine „principalul consilier militar al președintelui României și primului-ministru pentru asigurarea exercitării atribuțiilor acestora în domeniul apărării naționale”. Statul Major General se va transforma în Statul Major al Apărării.
Și Ponta dorea DGIA
În primăvara lui 2014, şi PSD a încercat să modifice legea de organizare a Ministerului Apărării, astfel încât șeful DGIA să fie numit de premier - pe atunci Victor Ponta. Inițiativa a aparținut unui grup de parlamentari PSD, printre care Ilie Sârbu, Mircea Dușa (la acel moment ministru al Apărării) și Gabriel Oprea (pe atunci, șeful Internelor). Liberalii s-au opus, afirmând că se concentrează prea multă putere în mâna unui singur om. „Domnul prim-ministru doreşte într-o măsură mai mare decât oricare alt prim-ministru de până acum să modifice legislaţia încât toată puterea în zone foarte speciale, cu serviciu de informaţii din Interne, serviciu de informaţii din Armată, înzestrarea din Armată, şeful Poliţiei să depindă direct de persoana primului ministru”, a declarat Crin Antonescu, în aprilie 2014. Proiectul a trecut de Camera Deputaţilor, dar a fost respins definitiv de către Senat, camera decizională.
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)