Gaura din buget a ajuns la 4,64% din PIB după 11 luni
- Iulia Moraru
- 29 decembrie 2023, 17:26
![Gaura din buget a ajuns la 4,64% din PIB după 11 luni](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2021/06/deficit-e1698318133406-1024x577.jpg)
În primele 11 luni ale anului curent, deficitul bugetului general consolidat s-a majorat la 4,64% din Produsul Intern Brut (PIB), totalizând 73,55 miliarde de lei.
Aceasta reprezintă o creștere față de deficitul bugetar de 58,7 miliarde de lei (4,19% din PIB) înregistrat în aceeași perioadă a anului 2022, conform anunțului făcut joi de către Ministerul Finanțelor.
La finalul primelor zece luni ale anului 2023, bugetul general consolidat a consemnat un deficit de 62,81 miliarde lei, reprezentând 3,97% din PIB.
Deficitul bugetar, în creștere rapidă în acest an
În cursul primelor unsprezece luni ale anului, veniturile totale au atins suma de 464,95 miliarde de lei, marcând o creștere de 11,8% în comparație cu perioada similară a anului anterior.
Această evoluție a fost dată în principal de performanța încasărilor din fonduri europene, impozitul pe salarii și venit, precum și contribuțiile de asigurări.
De asemenea, s-au înregistrat creșteri pozitive, chiar dacă mai moderate, în ceea ce privește veniturile provenite din impozitul pe profit și TVA.
Veniturile provenite din impozitul pe salarii și venit au atins un total de 36,76 miliarde de lei, înregistrând o creștere semnificativă de 21,3% în comparație cu aceeași perioadă a anului precedent.
Această expansiune a fost motivată în principal de creșterea încasărilor din impozitul pe dividende, cu un avans de 47,7%, și din impozitul pe veniturile din pensii, cu o creștere de 42,9%.
![Buget](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2023/10/bancnote.png)
Buget de stat. Sursa foto: Dreamstime.com
Încasările asociate declarației unice au consemnat, de asemenea, o evoluție pozitivă, înregistrând o creștere de 11,6%.
În același timp, veniturile provenite din impozitul pe salarii au înregistrat o creștere de 10,9%, sub ritmul de expansiune înregistrat în fondul de salarii din economie, care a atins 15,5%.
Dinamica acestei categorii de încasări a fost influențată de extinderea facilității acordate salariaților din construcții în sectorul agricol și industria alimentară, precum și de noile măsuri fiscale privind modificarea deducerilor personale introduse prin O.G. nr. 16/2022.
De asemenea, a contribuit la această dinamică și neimpozitarea sumei de 200 lei/lună pentru salariații care încasează salariul minim brut.
Schimbări semnificative în contribuțiile de asigurări
Veniturile din contribuțiile de asigurări au înregistrat un avans semnificativ, atingând suma de 143,51 miliarde lei, ceea ce reprezintă o creștere de 13% în raport cu anul anterior. Similar cu situația impozitului pe salarii, evoluția acestora a fost sub ritmul de creștere al fondului de salarii din economie.
Această tendință este rezultatul extinderii facilităților acordate salariaților din construcții în sectorul agricol și industria alimentară, conform prevederilor Legii nr. 135/2022.
A contribuit la acest aspect și implementarea măsurilor care prevăd încetarea plății CASS pentru veniturile din pensii mai mari de 4.000 lei și restituirea sumei reținute cu titlul de CASS din veniturile din pensii, începând cu 1 martie 2023.
Mai mult, în baza lunară de calcul a contribuțiilor sociale obligatorii, nu este inclusă suma de 200 lei/lună pentru angajații care încasează salariul minim brut pe țară.
Veniturile provenite din impozitul pe profit au atins un total de 28,13 miliarde de lei, înregistrând o creștere de 10,1% în comparație cu anul precedent.
Această evoluție a fost susținută de creșterea încasărilor din impozitul pe profit de la agenții economici, cu o creștere de 12,4%, și de la băncile comerciale, cu o creștere de 12,0%.
![Taxe locale mai mari pentru români din 2024](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2021/08/taxe_impozite_romania.jpg)
Taxe și impozite. Sursa foto: Arhiva EVZ
Totuși, această creștere a fost atenuată de realocarea sumei de -0,6 miliarde de lei din impozitul pe profit, care a fost redirecționată pentru sponsorizări și/sau acte de mecenat sau acordarea de burse private, conform prevederilor Legii nr. 322/2021.
Deficitul bugetar, adâncit. Încasări nete din TVA, în scădere
Încasările nete din TVA au înregistrat un total de 94,39 miliarde de lei, evidențiind o creștere de 10,0% în comparație cu anul precedent. În contrast cu dinamica înregistrată în aceeași perioadă a anului trecut, primele unsprezece luni ale anului curent au evidențiat o creștere mai moderată a acestei categorii de venituri.
Această evoluție poate fi atribuită atât decelerării bazei macroeconomice relevante. Inclusiv un efect de bază ridicat din anul anterior, cât și majorării restituirilor de TVA cu 7,5%.
În comparație cu aceeași perioadă a anului trecut, sumele rambursate în perioada ianuarie-noiembrie 2023 au atins 26,6 miliarde de lei, comparativ cu 24,8 miliarde de lei în ianuarie-noiembrie 2022.
Veniturile din accize au însumat 33,64 miliarde de lei, consemnând o creştere de 3,7% faţă de nivelul de anul trecut. În structură, încasările din accizele pentru produsele din tutun au înregistrat un avans de 8,6% (influenţat şi de creşterea accizei la ţigarete de la 1 aprilie 2023).
În timp ce dinamica negativă a încasărilor din accizele pentru produsele energetice sa ameliorat (-0,8%), pe fondul evoluţiei pozitive din noiembrie. Evoluţia lunară a încasărilor din accize prezintă în general o volatilitate mai ridicată, determinată de politica operatorilor economici de antrepozitare fiscală a produselor accizabile.
Alte impozite şi taxe pe bunuri şi servicii (preponderent venituri suplimentare din sectorul energetic) au însumat 16,57 miliarde de lei, sporind cu 2,4%, faţă de nivelul încasat în perioada similară a anului trecut.
Veniturile nefiscale au însumat 39,92 miliarde de lei, consemnând un avans de 3,5% (an/an), susţinut de încasările din dividende şi sumele din vânzarea certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră. Pe de altă parte, s-a înregistrat o diminuare a încasărilor din redevenţe - pe fondul evoluţiei descendente a preţurilor energiei, respectiv a vărsămintelor din veniturile nete ale BNR.
Cheltuielile bugetului general au crescut
Sumele rambursate de Uniunea Europeană în contul plăţilor efectuate şi donaţii au totalizat 49,47 miliarde de lei, în creştere cu 26,2% (an/an).
Pe de altă parte, cheltuielile bugetului general consolidat în sumă de 538,5 miliarde de lei au crescut în termeni nominali cu 13,4% comparativ cu aceeaşi perioadă a anului precedent.
Exprimate ca procent din Produsul Intern Brut, cheltuielile pe cele unsprezece luni ale anului 2023 au înregistrat o creştere cu 0,1 puncte procentuale faţă de aceeaşi perioadă a anului 2022, de la 33,9% din PIB la 34,0% din PIB
Cheltuielile de personal au însumat 119,6 miliarde de lei, în creştere cu 11,4% comparativ cu aceeaşi perioadă a anului precedent. Exprimate ca pondere în PIB, cheltuielile de personal reprezintă un nivel de 7,6% din PIB, cu 0,1 puncte procentuale mai mici faţă de aceeaşi perioadă a anului precedent.
![România deficit bugetar PIB](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2021/02/euro-2.jpg)
PIB. Sursa foto: Arhiba EVZ
Cheltuielile cu bunuri şi servicii au fost 68,69 miliarde de lei, în creştere cu 10,4% comparativ cu aceeaşi perioadă a anului precedent. O creştere se reflectă la bugetele locale, respectiv 10,2% comparativ cu aceeaşi perioadă a anului precedent, precum şi la bugetul Fondului naţional unic de asigurări sociale de sănătate de 14,4% pentru decontarea medicamentelor cu şi fără contribuţie personală şi a medicamentelor utilizate în programele naţionale de sănătate.
Totodată, cheltuielile cu dobânzile au fost de 30,06 miliarde de lei, cu 2,88 miliarde de lei mai mult faţă de aceeaşi perioadă a anului precedent, respectiv 10,6% comparativ cu aceeaşi perioadă a anului precedent.
Alte cheltuieli ale statului
Cheltuielile cu asistenţa socială au totalizat 176,71 miliarde de lei în creştere cu 9,9% comparativ cu aceeaşi perioadă a anului precedent.
Evoluţia cheltuielilor cu asistenţa socială a fost influenţată, în principal, de majorarea de la 1 ianuarie 2023, a punctului de pensie cu 12,5%, în conformitate cu prevederile Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr.168/2022 privind unele măsuri fiscal-bugetare, prorogarea unor termene, precum şi pentru modificarea şi completarea unor acte normative.
Respectiv de la 1.586 lei la 1.785 lei, a nivelului indemnizaţiei sociale pentru pensionari (pensia minimă) de la 1.000 lei la 1.125 lei, de acordarea unui ajutor financiar pensionarilor sistemului public de pensii, pensionarilor din sistemul pensiilor militare de stat şi beneficiarilor de drepturi prevăzute de legi cu caracter special plătite de casele teritoriale de pensii/casele de pensii sectoriale ale căror venituri lunare sunt mai mici sau egale cu 3.000 lei, precum şi de acordarea celei de-a 13-a indemnizaţii pentru persoanele cu dizabilităţi sub forma unei indemnizaţii compensatorii.
Cheltuielile cu asistenţa socială au fost influenţate şi de plăţile suportate de la bugetul de stat pentru compensarea facturilor aferente consumului de energie electrică şi gaze naturale, respectiv pe cele unsprezece luni ale anului 2023, au fost în sumă de 4,35 miliarde de lei, precum şi de majorarea alocaţiilor de stat pentru copii începând cu 1 ianuarie 2023.
Cheltuielile cu subvenţiile au fost de 16,19 miliarde de lei, în principal, această sumă reprezentând subvenţii pentru transportul de călători, pentru sprijinirea producătorilor agricoli, precum şi pentru schema de compensare pentru consumul de energie electrică şi gaze naturale al consumatorilor noncasnici (5,76 miliarde de lei) care reprezintă 35,59% din total subvenţii.
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)