De ce colaborează Rusia cu China pentru a instala un reactor nuclear pe Lună
- Maria Dima
- 7 martie 2024, 10:42
![De ce colaborează Rusia cu China pentru a instala un reactor nuclear pe Lună](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2023/02/luna-pamant-1024x830.jpg)
Un reactor nuclear pe Lună, instalat de roboți ruși și chinezi. Noua frontieră a "colaborării fără limite" pe care Vladimir Putin și Xi Jinping au promis-o are ca obiectiv un plan care nu are nimic științifico-fantastic. "Ne gândim serios la proiect" și l-am putea implementa până în 2035, a dezvăluit Iuri Borisov, directorul agenției spațiale ruse Roscosmos.
Încă din 2021 Moscova și Beijingul anunțaseră un plan de colaborare pentru a instala o stație permanentă de cercetare la Polul Sud lunar, cu cosmonauți și taikonauți (așa cum își definesc rușii și chinezii astronauții) și o flotă de vehicule pentru deplasări. Potrivit agenţiei Tass, se aşteaptă ca lucrările la baza lunară sino-rusă să înceapă în jurul anului 2030. "Iar acum ne gândim împreună cu colegii noștri chinezi să aducem o „unitate” nucleară pe Lună, care să fie activată între 2033 și 2035", a spus marţi directorul Borisov.
În misiunile spațiale există precedente în utilizarea energiei nucleare: potrivit NASA, americanii au folosit plutoniu-238 ca sursă de energie pentru a alimenta computere și alte echipamente științifice în câteva zeci de călătorii, în timp ce rușii au folosit mai mult material radioactiv pentru a opera faruri în locuri îndepărtate de pe pământ, scrie corriere.it.
Aducerea unui reactor nuclear pe Lună, instalarea acestuia de către roboți, şi pornirea lui sugerează și o posibilă utilizare militară. Luna trecută, oficiali anonimi de la Washington au dezvăluit pentru New York Times că rușii au dezvoltat o armă nucleară care poate fi folosită în spațiu pentru a distruge rețelele de sateliți ale țărilor occidentale, blocându-le comunicațiile. Moscova a negat.
Borisov, care ținea o prelegere studenților ruși, a spus că "desigur că spațiul ar trebui să fie liber de arme nucleare". În trecut directorul Roscosmos a fost ministru adjunct al apărării.
La ce ar folosi plasarea unui reactor nuclear pe Lună?
Borisov a explicat că panourile solare nu ar putea furniza suficientă energie pentru a permite bărbaților (și femeilor) să colonizeze satelitul trăind și lucrând în baze permanente. Doar energia nucleară ar putea garanta o aprovizionare stabilă cu energie.
![](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2024/01/48268883_1970524763044583_2766821909222916096_n-1200x675.jpg)
Sursa Foto - NuScale, Facebook
Printre planurile Moscovei se numără și construcția unei nave spațiale cu propulsie nucleară: "Lucrăm la un remorcher, ceva mare, ciclopic, care datorită propulsiei nucleare ar avea puterea de a transporta încărcături mari de pe o orbită pe alta, ar putea strânge resturile spațiale și ar putea opera într-o varietate de activități". Deocamdată continuă să existe o problemă notabilă, a recunoscut directorul Borisov: oamenii de știință ruși nu au reușit încă să rezolve problema răcirii reactorului.
Ambițiile Moscovei nu trebuie subestimate. În timpul Uniunii Sovietice, oamenii de știință ruși au surprins lumea și au întrecut Statele Unite cu Sputnik-ul lor lansat pe orbita Pământului în 1957; în 1961, Iuri Gagarin a fost primul om care a zburat în spațiu. Numai că aterizarea pe Lună continuă să fie o operațiune dificilă: anul trecut aparatul Luna-25 lansat de Roscosmos s-a prăbușit pe suprafața lunii în timpul fazei extrem de delicate de coborâre. Un eșec pentru noile vise de glorie spațială ale Kremlinului.
”Îmbrățișarea Lunii”
Însă noua expertiză spațială a Chinei, combinată cu capacitatea sa impresionantă de a investi sume enorme în călătoriile spațiale, ar putea juca un rol în acest domeniu. Beijingul a intrat în cursă târziu, abia în 1993, dar a perseverat: în 2003 Yang Liwei a fost salutat ca primul taikonaut, iar pe Lună şi pe Marte au fost trimise sonde și vehicule. Xi Jinping a declarat că a face din Republica Populară Chineză o putere spațială este "visul etern al națiunii".
În 2024 agenția spațială de la Beijing are programate 100 de lansări. Două vor angaja taikonauți, două vor andoca la stația Tiangong pentru a o alimenta și moderniza, iar expediția Chang'e 6 va duce un robot pe cealaltă parte a Lunii, cea ascunsă, la care chinezii au ajuns primii în 2019. Nava are un nume romantic: Lanyue, care înseamnă Îmbrățișarea Lunii și provine dintr-un poem străvechi din epoca Tang. Și vor fi testate noi rachete Long March.
Experiența rusă și noua pricepere chineză cuplată cu puterea sa economică ar putea crea o nouă axă lunară, în competiție cu Statele Unite, care prin programul lor Artemis vor să stabilească o bază lunară cu astronauți. Oamenii de știință de la NASA studiază şi ei utilizarea energiei nucleare pentru alimentarea misiunilor. Totuși, în ciuda climatului unui nou Război Rece, a ciocnirii pe tema Ucrainei, a sancțiunilor împotriva Rusiei, trebuie amintit că Moscova și Washingtonul nu au ars podurile colaborării spațiale: trei astronauți americani și un cosmonaut rus au sosit marţi pe International Space Station, la bordul unei nave spațiale SpaceX Crew Dragon care a decolat duminică de la Centrul Spațial Kennedy din Florida. (Traducerea-Rador)
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)