Lupta pentru puterea spațială. China își propune o misiune istorică pe Marte
- Militaru Adrian
- 10 septembrie 2024, 16:12
![Lupta pentru puterea spațială. China își propune o misiune istorică pe Marte](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2024/09/Rover-Marte.jpeg)
Încercarea istorică a Chinei de a aduce eșantioane de pe Marte pe Pământ ar putea fi lansată în 2028. Este un termen cu doi ani mai devreme decât s-a declarat anterior, potrivit unui înalt oficial al misiunii.
Misiunea Tianwen-3 a țării ar urma să efectueze două lansări „în jurul anului 2028”. Scopul este de a prelua eșantioanele marțiene, a declarat proiectantul șef al misiunii, Liu Jizhong. Declarația a fost făcută în cadrul unui eveniment de explorare a spațiului îndepărtat. Acesta s-a desfășurat săptămâna trecută în provincia Anhui din estul Chinei.
Lupta pentru puterea spațială
Lansarea proiectată a misiunii este mai ambițioasă decât obiectivul 2030 anunțat de oficialii spațiali la începutul acestui an. Cu toate acestea, calendarul a fluctuat în ultimii ani.
Obiectivul 2028 pare să se întoarcă la un plan de lansare descris în 2022. Atunci un om de știință de rang înalt a făcut aceste precizări. El era implicat în programul Tianwen, fiind un profil al misiunii care ar prevedea returnarea mostrelor pe Pământ până în 2031.
Cele mai recente observații vin după succesul istoric al Chinei în recuperarea primelor eșantioane de pe partea îndepărtată a Lunii în luna iunie. De asemenea, acestea vin în contextul în care un efort al NASA și al Agenției Spațiale Europene de a recupera eșantioane de pe Marte rămâne în curs de evaluare. Asta pe fondul preocupărilor legate de buget, complexitate și risc.
Agenția spațială americană, care a aterizat pentru prima dată pe Marte în urmă cu zeci de ani, a declarat că evaluează planuri mai rapide și mai accesibile. Cu scopul de a permite un rezultat mai rapid decât cel care ar fi returnat mostre în 2040.
A deveni prima țară care returnează mostre de pe Marte ar fi o realizare semnificativă pentru ambițiosul program spațial al Chinei. De asemenea, un obiectiv ambițios și pentru „visul etern”.
Misiune istorică pentru China
Progresele Chinei, inclusiv misiunile lunare fără echipaj și crearea propriei stații spațiale orbitale, vin în contextul în care SUA și alte țări și-au intensificat propriile programe spațiale. Astfel, liderii acordă atenții tot mai mari potențialului acces la resurse. Precum și beneficiilor științifice ale explorării lunare și a spațiului îndepărtat.
O prioritate cheie a misiunii chineze Tianwen-3 ar fi căutarea de urme de viață pe Marte. Misiunea va încerca, de asemenea, să realizeze progrese tehnice în ceea ce privește prelevarea de probe de la suprafață, decolarea și ascensiunea de pe suprafața marțiană, precum și o întâlnire a navei spațiale pe orbita lui Marte, a declarat Liu săptămâna trecută, potrivit presei de stat chineze.
Într-un interviu separat cu CGTN, divizia internațională a televiziunii de stat chineze, Liu a subliniat provocările asociate misiunii, care ar trebui să implice două lansări inițiale de rachete și o lansare fără precedent de pe o altă planetă pentru a returna eșantioanele.
„Misiunea de returnare necesită lansarea de pe suprafața planetei Marte. Este, de fapt, o lansare cu rachetă mică. Prin urmare, va fi foarte dificil să ne asigurăm că întregul zbor este fiabil”, a spus el.
China se va angaja în cooperarea internațională în jurul misiunii, inclusiv transportul sarcinilor utile ale altor țări și schimbul de probe și date, precum și planificarea viitoarelor cercetări pe Marte.
O destinație de cercetare esențială
Marte a fost mult timp considerată de oamenii de știință o destinație de cercetare esențială. Planeta ar putea dezvălui informații despre existența vieții în afara Pământului. Va putea dezvălui informații și despre originile noastre în sistemul solar.
Seria de misiuni chineze de explorare planetară Tianwen, al cărei nume se traduce aproximativ prin „întrebări către cer”, a înregistrat primul succes în 2021, când sonda Tianwen-1 a ajuns pe orbita lui Marte și a desfășurat roverul Zhurong la suprafața planetei.
Aterizarea lui Zhurong la 15 mai 2021 într-o câmpie mare cunoscută sub numele de Utopia Planitia a făcut din China a treia țară, după Uniunea Sovietică și Statele Unite, care a aterizat pe planeta Marte, care, la cea mai apropiată distanță, se află la peste 30 de milioane de mile de Pământ.
Misiunea principală a roverului a fost să caute semne de viață străveche și să investigheze mineralele, mediul și distribuția apei și a gheții în câmpie.
Datele obținute în urma cercetării inițiale a bazinului de către rover au sugerat că Utopia Planitia a conținut apă. Asta într-o perioadă de timp de acum zeci de milioane de ani. Atunci mulți oameni de știință credeau că Marte era uscat și rece, conform cercetării 2022.
Prima aterizare a Statelor Unite
Roverul a fost proiectat să aibă o durată de lucru de 90 de zile pe Marte. Cu toate acestea, a continuat timp de 358 de zile. Rover-ul a parcurs 1 921 de metri pe planetă. Acesta a intrat în hibernare în mai 2022. Principala cauză este ceea ce oamenii de știință chinezi au spus că a fost o „acumulare imprevizibilă” de praf.
SUA au efectuat prima aterizare pe planetă în 1976, cu misiunea Viking 1. Misiunea a inclus un modul de aterizare care a funcționat timp de peste șase ani. A fost o performanță care a depășit nava spațială Mars 3 a Uniunii Sovietice. Aceasta a aterizat pe suprafața marțiană în 1971, dar a transmis semnal doar timp de aproximativ 20 de secunde.
Cea mai recentă aterizare americană pe Marte a fost cea a roverului Perseverance al NASA, care a aterizat în craterul Jezero în 2021 și de atunci colectează mostre pentru o întoarcere ulterioară pe Pământ.
Șeful NASA, Bill Nelson, a numit la începutul acestui an misiunea planificată de SUA de returnare a mostrelor de pe Marte „una dintre cele mai complexe misiuni pe care NASA le-a întreprins vreodată”.
Agenția spațială americană a anunțat în aprilie că este în căutarea unor modalități noi și inovatoare de a recupera eșantioane de la suprafață, după ce un plan bugetar a crescut la 11 miliarde de dolari, cu un termen de returnare a eșantioanelor până în 2040. În iunie, aceasta a anunțat că sprijină o serie de studii de 90 de zile pentru a găsi metode „mai accesibile și mai rapide”, potrivit yahoo.
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)