![Un mare record: chiar Cartea Recordurilor!](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2011/08/un-mare-record-chiar-cartea-recordurilor.jpg)
Pe 27 august 1955 apărea primul exemplar al "Guinness World Records" - "Cartea Recordurilor". Volumul (care avea să fie publicat în septembrie 1955) în sine deţine un record mondial. Timp de 52 de ani, catalogul a doborât orice recorduri în privinţa tirajului, excepţie făcând Biblia.
Conform altor surse se află pe locul 4, după locul 2 ocupat de "Quotations From Chairman Mao Tse-Tung" scrisa de Mao Tse-Tung însuşi (publicata iniţial în 1966, cartea este cunoscută mai degrabă sub denumirea "The Little Red Book") şi locul 3 - "Dicţionarul ortografic american" al editorului Noah Webster (publicat în 1783). Prima ediţie, alcătuită din 198 de pagini, a avut un succes nebun, motiv pentru care editorii au hotărât tipărirea ei în fiecare an. Initial, distribuirea se dorea a fi gratuită, însă succesul a transformat-o într-o afacere profitabilă. Adunate de prin pub-uri Povestea "recordului"? Pe data de 10 noiembrie 1951, Sir Hugh Beaver, administrator la berăria Guinness, a fost invitat la o petrecere organizată la Castlebridge House (Irlanda). Implicat într-o discuţie contradictorie despre...cea mai rapidă pasăre din Europa, Beaver a realizat că astfel de răspunsuri sunt imposibil de confirmat, în condiţiile în care nu există nici o carte de referinţă care să ofere astfel de argumente! Gândindu-se la numeroasele întrebari de acest gen, dezbătute seara de seara în cele puburile din Marea Britanie şi Irlanda, Beaver a realizat că o astfel de enciclopedie, care ar lamuri controversele despre recorduri, ar deveni foarte populară în întreaga lume. Ideea lui Beaver a devenit realitate atunci când un angajat al Berăriei Guinness, Christopher Chataway, i-a recomandat acestuia pe fraţii Norris şi Ross McWhirter, colegi de facultate, care conduceau în Londra o... agenţie de "constatare a faptelor"! Astfel, fraţii au fost delegaţi să redacteze ceea ce a devenit, în august 1955, "Cartea Recordurilor". Gemenii McWhirter au continuat să publice cartea timp de 20 de ani, până când unul dintre fraţi, Ross, a fost asasinat de IRA (Armata Republicana Irlandeză). Ambii fraţi aveau o memorie enciclopedică, fapt dovedit în show-ul TV "Vânătorii de Recorduri", bazat pe carte, unde Norris şi Ross ofereau răspunsuri pe loc la întrebările publicului. România e prezentă În 1956, Cartea Recordurilor a fost lansată şi în SUA, iar începând din 1964 cartea se vinde în peste 1 milion de exemplare anual. Deşi Guinness World Records nu oferă decât un certificat de omologare a titlului celor care doboară un record, editura primeşte anual peste 65.000 de cereri de înscriere, iar lupta este crâncenă. România a intrat prima data în Cartea Recordurilor în anul 1986, după doar două luni trecute de la momentul Sevilla: Helmuth Duckadam apăra patru penaltyuri consecutive în finala Cupei Campionilor Europeni, contra Barcelonei, intra astfel în "Cartea Recordurilor" şi aducea trofeul la Bucureşti! <iframe width="560" height="345" src="http://www.youtube.com/embed/SSEH5kXQe38" frameborder="0" allowfullscreen></iframe> Ţara noastră figurează în Guinness cu peste 60 de recorduri româneşti în diverse domenii. Domeniul românesc sportiv este foarte bine reprezentat, Academia Recordurilor Mondiale omologând atât performanţa obţinută de Nadia Comăneci la Jocurile Olimpice de la Montreal din 1976 (când Nadia a obţinut şapte note de 10), cât şi alte performanţe notabile. <iframe width="560" height="345" src="http://www.youtube.com/embed/K4n0x1hijHE" frameborder="0" allowfullscreen></iframe> Palatul Parlamentului (fosta Casă a Poporului) deţine trei recorduri: cea mai mare clădire administrativă, cea mai masivă şi cea mai costisitoare. <iframe width="560" height="345" src="http://www.youtube.com/embed/gIBxCjnn4X0" frameborder="0" allowfullscreen></iframe>
În 2009 preşedintele Traian Băsescu a intrat în Guiness Book, după ce a participat, la Alba Iulia, la "cea mai mare îmbrăţişare umană", eveniment ce a strâns 9.758 de persoane. <iframe width="560" height="345" src="http://www.youtube.com/embed/mFz8ZneWKeE" frameborder="0" allowfullscreen></iframe> Începand din 1964 cartea se vinde în peste 1 milion de exemplare anual, apogeul vânzărilor fiind în anul 1981 (când s-a ajuns la cota de 40 milioane de exemplare). Ca un fapt divers, Lady Gaga este recunoscută de cea mai recentă ediţie Guiness Book ca fiind cea mai căutată femeie de pe Internet...
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)