Sondaj. Cum a schimbat războiul din Ucraina părerile europenilor despre China, Rusia și SUA
- Dragoș Lefterescu
- 7 iunie 2023, 00:01
![Sondaj. Cum a schimbat războiul din Ucraina părerile europenilor despre China, Rusia și SUA](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2022/03/harta-europa-1024x680.jpg)
SE PUBLICĂ în seara de 6 iunie, la 00:01. Sondaj european. China, Rusia și SUA
Un nou sondaj realizat de think tank-ul European Council on Foreign Relations (ECFR) arată o lipsă de dorință de a sprijini Statele Unite împotriva Chinei, în cazul unei escaladări militare între superputeri, în rândul europenilor, dar și dorința ca UE să impună sancțiuni economice Beijingului dacă va acorda ajutor suplimentar pentru invazia Rusiei în Ucraina.
Sondajul mai arată că 74% dintre respondenți cred că Europa ar trebui să depășească dependența de garanțiile de securitate ale SUA și să investească în propriile capacități defensive.
Linia roșie în relația cu China: înarmarea Rusiei
Rezultatele sondajului sugerează că pozițiile politice ale lui Emmanuel Macron și Olaf Scholz, care văd în China un partener strategic și global, sunt în linii mari în concordanță cu opinia publică europeană, mulți cetățeni din Europa văzând China mai degrabă ca un „partener necesar” decât ca un „rival” și ca Europa să rămână neutră în orice conflict posibil între SUA și China pe tema Taiwanului.
Există, totuși, îngrijorări cu privire la agenda economică a Chinei și la eforturile sale de a câștiga „soft power”. Sondajul arată că europenii nu sunt confortabili cu ideea deținerii de către China a infrastructurii-cheie, cum ar fi poduri sau porturi (65%), companii de tehnologie (58%) sau chiar ziare (42%). Pentru mulți europeni (41%), livrările chineze de arme către Rusia ar fi o linie roșie și un motiv pentru a impune sancțiuni Chinei, chiar dacă asta ar dăuna economiilor occidentale.
Ceva mai puțin de jumătate dintre europeni (43%) consideră acum Beijingul ca un „partener necesar” pentru țara lor și, în ciuda angajamentului Chinei de a „aprofunda legăturile economice cu Moscova”, ar refuza ideea extinderii programului de sancțiuni pentru a include Beijing. Lucrurile variază în funcție de nivelurile diferite de expunere economică ale membrilor UE față de China și vulnerabilitatea lor economică.
Experții think tankului ECFR Jana Puglierin și Pawel Zerka susțin că, în ciuda diferitelor dezacorduri, liderii europeni au ocazia de a construi un consens public în jurul abordării Europei față de China, SUA și Rusia. Mai mult, spun ei, europenii doresc să vadă că UE își extinde capacitățile de apărare și să se îndepărteze de dependența de garanțiile de securitate ale SUA.
UE trebuie să-și îmbunătățească apărarea
Raportul, care cuprinde date de opinie publică din unsprezece state membre ale UE – Austria, Bulgaria, Danemarca, Franța, Germania, Ungaria, Italia, Țările de Jos, Polonia, Spania și Suedia – arată că, în medie, 74% dintre europeni cred acum că UE ar trebui să ia măsuri pentru îmbunătățirea capacităților de apărare ale blocului. Raportul „Preocuparea publicului: pentru un nou consens de politică externă europeană”, explorează, de asemenea, atitudinile față de China și relațiile sale cu statele membre ale UE, precum și față de Rusia, care este în prezent supusă sancțiunilor paneuropene în urma invaziei ilegale a Ucrainei.
Sondajul indică și o revenire în relațiile UE-SUA. Majoritatea cetățenilor din Danemarca (55%) și Polonia (50%) și mulți dintre cei din Țările de Jos (43%), Suedia (41%) și Germania (35%) privesc acum partenerul transatlantic ca pe „aliat” al Europei – o schimbare semnificativă față de 2021.
O majoritate (74%) dintre europeni optează pentru extinderea capacităților de apărare ale Europei – în timp ce doar 8% spun că acest lucru este inutil, deoarece SUA. va proteja întotdeauna Europa. În cazul unui conflict între SUA și China asupra Taiwanului, majoritatea (62%) dintre cetățenii europeni cred că țara lor ar trebui să adopte neutralitatea și 23% ar fi în favoarea intrării în război de partea SUA.
Principalii susținători ai unei relații mai bune cu China sunt cetățenii din Bulgaria (58%), Ungaria (54%) și Spania (51%). În celelalte țări, doar mai puțin de jumătate sunt favorabili Chinei - Țările de Jos (49%), Austria (46%), Italia (42%), Danemarca (40%), Polonia (36%), Germania (33%), Franța (31%). și Suedia (31%). În Germania și Suedia, 50% dintre cei chestionați consideră China „rivalul” sau „adversarul” Europei.
Îngrijorări față de China
70% dintre respondenți consideră că Rusia și China sunt parteneri pe scena globală. Cu toate acestea, chiar și în acest context, Europenii nu cred încă că este necesară o ruptură majoră în relațiile cu Beijingul. Cu toate acestea, dacă China ar livra Rusiei muniție și arme, 41% dintre cei chestionați din întreaga Europă ar fi în favoarea impunerii de sancțiuni economice asupra Beijingului – chiar dacă asta ar însemna afectarea gravă a economiei occidentale.
Există îngrijorări și cu privire la activitatea economică chineză și mișcările soft power în UE-27. Mulți europeni se opun ideii de proprietate chineză a infrastructurii cheie, cum ar fi podurile sau porturile (65%), companiile de tehnologie (52%) sau ziarele (59%) din Europa. Iar 39% declară că este „acceptabil” ca China să „construiască infrastructură precum poduri și porturi în Europa”, în timp ce 43% se opun unor astfel de afaceri.
Despre SUA cred că este principalul aliat al Europei, care „împărtășește interesele și valorile noastre”, 55% dintre respondenții din Danemarca, 50% dintre cei din Polonia, 43% dintre cei din Țările de Jos, 41% din Suedia și 35% din Germania. Este, de asemenea, opinia a 43% în medie în toate cele unsprezece țări chestionate. De asemenea, Statele Unite sunt văzute în principal ca „partenerul necesar” al Europei în Spania (55%), Italia (52%), Ungaria (51%), Austria (48%) și Franța (44%). Doar în Bulgaria o minoritate relativ mare (21%) consideră SUA ca un „adversar” sau „rival”.
Bulgaria, Ungaria și Austria, prietenele Rusiei
Opiniile despre relațiile pe termen lung ale continentului cu Rusia diferă foarte mult. Aproximativ jumătate dintre cei chestionați (48%) consideră că relația țării lor cu Rusia, în cazul unui acord de pace negociat în Ucraina, ar trebui să fie „limitată”. Acest punct de vedere are cei mai mulți susținători peste tot. Singura țară în care majoritatea (51%) dintre cetățeni și-au exprimat opinia că ar trebui să fie „pe deplin cooperanți” a fost Bulgaria.
În analiza lor, Puglierin și Zerka susțin că liderii UE ar trebui să identifice punctele în care publicul demonstrează deschiderea față de politici ambițioase și să acționeze în conformitate cu acestea, de exemplu să investească mai mult în capacitățile europene de apărare și să își consolideze coordonarea apărării și a politicii externe. În ceea ce privește relațiile UE-China, autorii afirmă că există o bază pentru construirea unui „teren comun” între public și liderii lor politici cu privire la influența Beijingului în Europa, având în vedere că cetățenii par sceptici față de prezența economică practică a Chinei. Dar cetățenii europeni nu par să creadă că Europa ar putea sau ar trebui să se decupleze de China, așa cum a făcut-o de Rusia, chiar dacă sunt conștienți că China și Rusia au intrat într-un parteneriat strâns.
„Principalul rezultat din sondajul nostru este că europenii doresc să vadă UE să devină mai autonomă în politica externă și să-și construiască propriile capacități defensive. Acestea nu sunt cereri noi ale UE sau ale liderilor statelor sale membre, dar au fost ascuțite de războiul din Ucraina și de tensiunile tot mai mari dintre SUA și China. Acesta ar putea fi un moment definitoriu pentru UE și pune întrebarea dacă poate reconcilia diferențele de opinie din cadrul blocului și poate trece de la dependența sa de Statele Unite la o poziție în care își poate atinge propriile poziții politice.”
Pawel Zerka, a adăugat că, „pentru a adapta Europa la o lume din ce în ce mai competitivă, liderii europeni vor avea nevoie de sprijinul publicului. Ei nu pot conduce publicul împotriva voinței sale, dar nici nu pot să urmărească publicul. Cetăţenii europeni cer să aibă un cuvânt mai mare de spus în chestiunile de politică externă. Dar opiniile lor cu privire la politica externă tind să fie definite de circumstanțele actuale, mai degrabă decât să ia în considerare posibilele schimbări bruște ale status quo-ului.
Dacă liderii europeni și-ar baza acțiunile pe așteptările publicului, ei nu s-ar pregăti pentru scenarii extrem de perturbatoare – cu consecințe potențial devastatoare pentru securitatea europeană. Prin urmare, ar trebui să intre într-o conversație activă cu publicul lor pentru a-i pregăti pentru diverse scenarii geopolitice și decizii dificile și pentru a comunica pericolele inacțiunii.”
Acest nou sondaj și analiza însoțitoare fac parte din proiectul Re:shape Global Europe al ECFR, care urmărește să dezvolte noi strategii pentru ca europenii să înțeleagă și să se implice în schimbarea ordinii internaționale. Publicațiile anterioare din cadrul acestui proiect includ Indicele suveranității europene, Atlasul puterii și sondajele de opinie publică din 2021 despre modul în care europenii își văd locul în lume.
Celelalte lucrări de sondare a opiniei publice ale ECFR includ examinări multiple ale atitudinilor europene față de conflictul dintre Ucraina și Rusia, ambele înainte de izbucnirea războiului, la patru luni de la invazia ilegală a Rusiei și la un an; și cercetarea susținută de sondaje privind opiniile europene și așteptările față de Statele Unite și alte puteri internaționale.
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)