Durerea: mecanisme diferite la bărbați și la femei! Clubul de ȘTIINȚĂ
- Căt ălina Curceanu
- 21 aprilie 2019, 17:25
![Durerea: mecanisme diferite la bărbați și la femei! Clubul de ȘTIINȚĂ](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2019/04/durerea-mecanisme-diferite-la-barbati-si-la-femei-clubul-de-stii.jpg)
Durerea: mecanisme diferite la bărbați și la femei! Bărbații și femeile simt durerea în mod diferit și în acest proces de vină este....memoria.
Barbatii au o memorie a durerii care ii face sa resimta durerea care se repeta in mod mult mai acut decat femeile. Acest rezultat ar putea duce la gasirea unei modalitati pentru vindecarea durerilor cronice.
Exista multe glume asupra modului in care barbatii reactioneaza la durere. Incepand de la lesinul vederea unei siringi pana la a plange de durerile musculare generate de o gripa. De cate ori noi, femeile, nu am ras de un barbat care ar fi facut orice doar sa se salveze de la o injectie sau de mersul la dentist? Sunt barbatii mai putin curajosi decat femeile sau altul este mecanismul care faca astfel incat barbatii sa reactioneze diferit atunci cand este vorba de durere? La aceasta intrebare au raspuns in mod surprinzator afirmativ cercetatorii canadieni de la McGill University din Montreal si cei de la universitatea din Toronto Mississauga. Acestia au efectuat un studiu atat asupra soarecilor de laborator cat si asupra unui grup de femei si barbati, rezultatele studiului fiind publicate recent intr-un articol in revista Current Biology.
Grupul de persoane care a participat la acest studiu era format din 42 de barbati si 38 de femei cu varste intre 18 si 40 de ani. In cazul persoanelor acestea erau pusa intr-o incapere in apropierea unei surse de caldura care le provoca o usoara durere la avambrate; in cazul soarecilor a fost efectuat un experiment similar, intr-un contenitor unde li se provoca cu o sursa de caldura o usoara durere la labele posterioare. Oamenii evaluau nivelul de durere dand un punctaj intre zero si o suta; soarecilor li se masura viteza cu care se indepartau de sursa de caldura.
Imediat dupa acest experiment atat oamenilor cat si soarecilor le era provocata o durere mai intensa, ca un fel de reactie (gen Pavlov) la prima durere; deci o durere mai puternica care urma imediat dupa o durere usoara. Oamenilor le erau aplicate bratari care stringeau tare pulsul, provocand durere, si trebuiau sa efectueze exercitii cu bratele timp de 20 de minute. Soarecilor li se injecta otet diluat in stomac, care le provoca o durere.
A doua zi primul experiment era repetat: adica barbatii si femeile, dar si soarecii erau din nou supusi unei surse de caldura si reactia acestora masurata – prin raspunderea la chestionar la oameni si prin viteza de fuga la soareci.
Cercetatorii au putut constata cum ca barbatii si soarecii de sex masculin evaluau durerea ca fiind mai intensa decat in ziua precedenta. Femeile aveau acelasi rezultat ca in ziua anterioara.
Cercetatorii au ajuns astfel la concluzia ca barbatii si soarecii de sex masculin aveau o memorie persistenta asupra a ceea ce s-a intamplat in ziua anterioara: o durere mica urmata de o durere intensa – deci este ca si cum in timpul durerii mici organismul se pregatea deja pentru o durere mai intensa. O memorie a durerii.
Ceea ce i-a surprins pe cercetatori nu a fost atat existenta memoriei durerii cat faptul ca aceasta se manifesta doar in cazul barbatilor – femile nu pareau sa aib acelasi gen de stres.
La ce ar putea ajuta acest studiu? Daca intr-adevar rezultatele vor fi confirmate s-ar putea gasi o metoda de tratament, cel putin pentru barbati, a durerilor cronice – cele care se prezinta constant in acelasi mod.
Confirmarea acestui mecanism vine de la un ulterior studiu asupra soarecilor: cand li s-a injectat, soarecilor de sex masculin, o substanta care bloca memoria, acestia nu au mai avut o reactie la durere atat de intensa ca si in cazul antecedent.
In viitor deci cu ajutorul unei blocari selective a memoriei durerilor s-ar putea trata, cel putin partial, efectele nefaste ale durerilor cronice.
Articol scris de Cătălina Oana Curceanu, prim cercetător în domeniul fizicii particulelor elementare şi al fizicii nucleare, Laboratori Nazionali di Frascati, Istituto Nazionale di Fisica Nucleare (Roma, Italia) şi colaborator al Scientia.ro
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)