Cum reușim să gândim fără a folosi cuvintele pe care le cunoaștem
- Emma Cristescu
- 26 iunie 2022, 17:15
![Cum reușim să gândim fără a folosi cuvintele pe care le cunoaștem](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2022/01/creier-1024x768.jpg)
Oamenii și-au exprimat gândurile prin limbaj de sute de mii de ani. Este un semn distinctiv al speciei noastre - atât de mult încât oamenii de știință au speculat că această capacitate de a vorbi era diferența între noi și alte animale.
Studiile lui Hurlburt, de exemplu, au arătat că unii oameni nu au un monolog interior - ceea ce înseamnă că nu vorbesc singuri în capul lor. Și alte cercetări arată că oamenii nu folosesc regiunile lingvistice ale creierului lor atunci când lucrează la probleme de logică. Timp de decenii, oamenii de știință au crezut că gândul era împletit cu capacitatea noastră de a forma propoziții.
„O afirmație proeminentă este că limbajul a apărut pentru a ne permite să avem gânduri mai complexe”, a spus Evelina Fedorenko, un cercetător la Institutul McGovern al MIT. Această idee a fost susținută de lingviști legendari precum Noam Chomsky și Jerry Fodor la mijlocul secolului al XX-lea, dar a început să scadă în ultimii ani.
Noi dovezi i-au determinat pe cercetători să-și reconsidere vechile presupuneri despre modul în care gândim și ce rol joacă limbajul în acest proces. „Gândirea nesimbolizată” este un tip de proces cognitiv care are loc fără utilizarea cuvintelor.
Studierea limbajului și a cunoașterii este dificilă, parțial pentru că este foarte greu de descris. „Oamenii folosesc aceleași cuvinte pentru a descrie experiențe foarte diferite”, a spus Hurlburt. De exemplu, cineva ar putea folosi cuvinte similare pentru a relata un gând privind o paradă a elefanților roz, așa cum ar face pentru a descrie monologul lor interior non-vizual.
![](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2022/03/recensamant-oameni-scaled.jpg)
Sursa: Gerasimovvv | Dreamstime.com
O altă problemă este că poate fi dificil să recunoști gândirea fără limbaj. „Majoritatea oamenilor nu știu că se angajează într-o gândire nesimbolizată”, a spus Hurlburt, „chiar și oamenii care se angajează în ea frecvent”. Și pentru că oamenii sunt atât de prinși în propriile noastre gânduri și nu pot accesa direct mințile altora, poate fi tentant să presupunem că procesele de gândire care se desfășoară în interiorul propriului nostru cap sunt universale.
Rezolvarea unor probleme fără limbaj
Cu toate acestea, unele laboratoare, precum cel al lui Fedorenko, dezvoltă modalități mai bune de a observa și de a măsura legătura dintre limbaj și gândire. Tehnologiile moderne precum imagistica prin rezonanță magnetică funcțională (fMRI) și microscopia oferă cercetătorilor o imagine destul de bună a părților creierului uman care corespund diferitelor funcții.
Cercetările lui Fedorenko iau în considerare astfel de hărți ale creierului și adaugă o componentă activă. „Dacă limbajul este esențial pentru raționament, atunci ar trebui să existe o oarecare suprapunere a resurselor neuronale atunci când te angajezi în raționament”.
Cu alte cuvinte, dacă limbajul este esențial pentru gândire, regiunile creierului asociate cu procesarea limbajului ar trebui să se aprindă ori de câte ori cineva folosește logica pentru a descoperi o problemă. Pentru a testa această afirmație, ea și echipa ei au efectuat un studiu în care le-au oferit participanților o problemă de logică fără cuvinte de rezolvat, cum ar fi un sudoku sau algebră. Apoi, cercetătorii au scanat creierul acestor oameni folosind un aparat fMRI în timp ce au rezolvat puzzle-ul.
Cercetătorii au descoperit că regiunile creierului participanților asociate cu limbajul nu s-au aprins pe măsură ce rezolvau problemele; cu alte cuvinte, raționau fără cuvinte, potrivit Live Science.
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)