Gemenii au şanse mai mari să ajungă la 60 de ani!
- Căt ălina Curceanu
- 29 august 2016, 15:11
![Gemenii au şanse mai mari să ajungă la 60 de ani!](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2016/08/gemenii-au-sanse-mai-mari-sa-ajunga-la-60-de-ani.jpg)
Un grup de cercetători americani a efectuat un studiu foarte interesant, care arată cum fraţii sau surorile gemene au şanse mai mari de a ajunge la 60 de ani decât restul populaţiei. Care să fie oare cauza? Aceast fapt nu este legat de ADN, cum poate am fi tentaţi să credem, ci de obiceiuile mai sănătoase, se pare, pe care le au gemenii. Gemenii dar.... nu numai ei!
Gemenii identici, adică cei monozigoţi, sunt cei care provin din scindarea unui singur ovul fecundat înainte de ziua a 14-a de dezvoltare intrauterină. Deoarece provin dintr-o singură celulă iniţială cei doi gemeni posedă acelaşi patrimoniu genetic (ADN) şi, deci, au acelaşi sex. Spre deosebire de aceştia, gemenii dizigoti (cei neidentici) provin din fecundarea a două ovule diferite şi posedă în comun doar jumătate din patrimoniul genetic. Multe studii au fost efectuate asupra gemenilor – atât asupra celor identici cât şi asupra celorlalţi, cu obiective diferite, precum a înţelege originea şi evoluţia dverselor patologii pentru a le găsi un tratament adecvat. Ba mai mult, inclusiv studii bizare, precum cele legate de telepatie, au fost efectuate asupra gemenilor şi chiar şi studii care aveau legătură cu mecanică ....cuantică. Acestea din urmă sunt contestate de marea parte a oamenilor de ştiinţă, însă este totuşi interesant de verificat dacă gemenii au comportamente diferite şi modalităţi de a comunica „altfel” decât ceilalţi fraţi. Iată însă că un studiu recent a avut drept obiectiv studiul duratei de vieta a gemenilor identici. Cercetătorii de la Unversitatea din Washington au publicat recent un articol în revista Plos One care demonstrează că fraţii gemeni au şanse mai mari să ajungă la 60 de ani decât restul populaţiei. Ce fel de studiu i-a îndrumat pe cercetători spre această concluzie? Aceştia au studiat circa 3000 de perechi de gemeni, atât mono cât şi dizigoti, din Danemarca născuţi între anii 1870 şi 1900. Au comparat durata vieţii gemenilor cu cea a duratei medii de viaţă a populaţiei născute în aceeaşi perioada. Concluzia a fost cum că gemenii au şanse mai mari de a agunge la 60 de ani, atât cei dizigoti, cât şi cei monozigoţi.În cazul gemenilor monozigoţi probabilitatea era mai mare decât în cazul celor dizigoti. Care să fie cauza acestui efect ”protectiv” generat de prezenţa unui frate sau a unei surori gemene? Impobabil că acest rezultat să fie legat de ADN, întrucât nu pare să existe nimic special la nivelul codului genetic în gemeni care să-i facă să trăiască mai îndelungat. În plus, gemenii în general nu au o viaţă medie mai îndelungată în mod abosult (adică nu trăiesc mai îndelungat decât ceilalţi că durata totală a vieţii), ci doar au o probabilitate mai mare de a ajunge la 60 de ani – deci de a nu muri în mod prematur. Se pare deci că gemenii reuşesc să evite pericolele care fac astfel încât să se moară la vârste mai „fragede”. Gemenii riscă mai puţin să moară de infarct sau de alte boli, multe dintre acestea legate de stilul de viaţă. Explicaţia este deci legată de stilul de viaţă se pare mai sănătos pe care-l au gemenii, mai ales cei identici. Intimitatea acestora, faptul că se pot mereu baza pe cineva că să ceară sfaturi sau pur şi simplu să le asculte problemele sau să îi consoleze, stă la baza unui risc minor de a muri înainte de 60de ani. Gemenii se pare că sunt mai puţin tentaţi de a avea comportamente periculoase, care să le pună viaţă în pericol. Cercetătorii care au studiat perechile căsătorite o perioada îndelungată, cu o căsnicie fericită, susţin că acest efect protectiv l-au descoperit şi în cazul soţilor din aceste căsătorii. A avea deci o persoană pe care ne putem baza în orice situaţie ne poate îmbunătăţi sănătatea şi chiar prelungi viaţă. .
Articol scris de Cătălina Oana Curceanu, prim cercetător în domeniul fizicii particulelor elementare şi al fizicii nucleare, Laboratori Nazionali di Frascati, Istituto Nazionale di Fisica Nucleare (Roma, Italia) şi colaborator al Scientia.ro
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)