FMI, avertisment pentru Republica Moldova. Inflația, o mare problemă
- Nicolae Comănescu
- 17 martie 2024, 18:22
![FMI, avertisment pentru Republica Moldova. Inflația, o mare problemă](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2022/05/economie-inflatie-BNR-e1697708499341-1024x575.jpg)
Republica Moldova a primit un avertisment din partea FMI, legat de rata inflației, care scade foarte greu. Inflația de bază în statele din Europa Centrală, de Est și de Sud-Est (ECESE) este mai puternică decât în economiile avansate, ceea ce impune multor bănci centrale din regiune să mențină o poziție monetară strictă pentru mai mult timp decât Banca Centrală Europeană, a afirmat unul din șefii Fondului Monetar Internațional, Alfred Kammer.
Într-un discurs ce a fost rostit la Split, Croația, în cadrul unei reuniuni a guvernatorilor băncilor centrale din regiune, Kammer, a spus că procesul de dezinflație este neuniform și nu decurge atât de rapid precum se estima, scrie Mold Street.
FMI, îngrijorat de inflația din Republica Moldova
„De exemplu, scăderea ratei inflației progresează mai lent în România, Republica Moldova, Muntenegru, Ungaria și Serbia decât în alte părți din regiunea CESEE", a precizat Kammer. După cum spune finanțistul, la nivel macroeconomic, „aceasta înseamnă că politica monetară ar trebui să mențină o tendință de înăsprire și să evalueze cu atenție momentul și viteza relaxării”. După cum crede Kammer, acest lucru nu înseamnă neapărat că ratele de politică monetară nu pot scădea.
„În țările în care așteptările inflaționiste scad rapid, ratele nominale pot fi reduse, fără a modifica neapărat ratele reale și orientarea politicilor”, a mai spus directorul departamentului european al FMI, conform siteului radiochisinau.md.
Cu cât a crescut PIB-ul în Basarabia
Pe de altă parte, în țara vecină, Produsul Intern Brut (PIB) a înregistrat o evoluție pozitivă în anul 2023, în creștere cu 0,7% comparativ cu anul 2022, și s-a cifrat la valoarea de peste 300 miliarde lei, arată datele Biroului Național de Statistică (BNS).
La creșterea PIB au contribuit agricultura, silvicultura și pescuitul, domeniile sănătate și asistență socială precum și activitățile din informații și comunicații.
De asemenea, evoluții negative în perioada de referință au înregistrat industria prelucrătoare, construcțiile, comerțul cu ridicata și cu amănuntul, întreținerea și repararea autovehiculelor și a motocicletelor, domeniile transport și depozitare.
Din punct de vedere al utilizării PIB, impactul pozitiv asupra evoluției PIB a fost cauzat în principal de exportul net de bunuri și servicii (+5,8%), consecință a creșterii volumului exportului de bunuri și servicii cu 5,1%, cu reducerea concomitentă a volumului importurilor de bunuri și servicii cu 5,1%
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)