Cerealele Ucrainei. Marea Neagră, ocolită pe o axă rutieră pe urmele Via Carpathia
- Iuliu Vlădescu
- 7 septembrie 2023, 13:27
![Cerealele Ucrainei. Marea Neagră, ocolită pe o axă rutieră pe urmele Via Carpathia](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2023/07/image-2022-07-22-25692843-0-ucraina-rusia-semnat-acord-sustinut-onu-privind-reluarea-exporturilor-cereale-jpg-1024x683.webp)
Cerealele Ucrainei. Marea Neagră ar putea fi ocolită pe o axă rutieră pe urmele Via Carpathia, de la Constanța până la porturile din Grecia.
Cerealele Ucrainei. Marea Neagră ar putea fi ocolită pe o axă rutieră pe urmele Via Carpathia, de la Constanța până la porturile din Grecia, scrie To Vima.
Soluții de transport pentru cerealele Ucrainei
Proiectul unui coridor terestru care va lega orașele grecești Alexandroupoli și Salonic de portul românesc Constanța pentru a transporta mărfuri, ocolind Marea Neagră
De la invazia rusă în Ucraina, diplomații și analiștii vorbesc despre schimbările geopolitice radicale care vor veni și despre un nou „Război Rece” care ar impune noi realități.
Iar o astfel nouă realitate care a transformat deja Grecia într-un hub este inversarea fluxului conductelor de la sud la nord. Și nu de la nord la sud, cum era până acum.
Grecia vrea să devină rută alternativă pentru transportul de cereale din Ucraina
Pentru autoritățile de la Atena este evident că vor încerca să includă țara într-o serie de proiecte care vor viza perioada de după războiul din Ucraina. Având în vedere că Grecia s-a transformat deja într-un hub energetic. Și urmărește să devină și o rută alternativă pentru transportul cerealelor.
După cum a scris deja ziarul „To Vima”, Grecia, potrivit unor informații, se află în discuții cu conducerea bulgară și română pentru a construi, cu finanțare europeană. O axă rutieră modernă care să lege Salonicul, prin Bulgaria, cu portul românesc Constanța. Oferind acces rutier cerealelor ucrainene și, de asemenea, o soluție rutieră pentru Moldova vecină, care nu are ieșire la mare.
Oficial, toate sursele semnalează că discuția în cauză este în prezent într-un stadiu extrem de incipient pentru a vorbi despre o planificare cu calendare clare.
Proiectul Via Carpathia
Unul dintre proiecte face trimitere la Via Carpathia care a vizat conectarea pe verticală a Mării Baltice cu Marea Mediterană. Și a pornit de la un prim acord între Lituania, Polonia, Slovacia și Ungaria în 2006.
Odată cu „Declarația de la Lancut” din 2010, România, Bulgaria și Grecia au contrasemnat realizarea proiectului. În ceea ce privește transportul feroviar, se reamintește că în 2017 miniștrii Infrastructurii și Transporturilor din Grecia și Bulgaria au semnat un memorandum pentru dezvoltarea conexiunii feroviare „Salonic – Kavala – Alexandroupoli – Burgas – Varna – Ruse” (Sea2Sea).
În 2018, a fost semnată o Declarație comună a prim-miniștrilor Greciei și Bulgariei. Pentru dezvoltarea conexiunii feroviare în cadrul acestui proiect. Iar în perioada 2020-2023 au avut loc contactele tehnice pentru revitalizarea acestui proiect.
Rolul orașului Alexandroupoli
Intențiile Atenei de a revendica un rol au fost confirmate joi, la Toledo, și de ministrul de externe Giorgos Gerapetritis. Care a ridicat în fața omologilor săi „posibilitatea ca Grecia să poată oferi o rută alternativă pentru transportul cerealelor. În special prin porturile Alexandroupoli și Salonic din nordul Greciei”.
Rolul portului Alexandroupoli, care este deja un hub pentru misiunea de ajutor a aliaților NATO, a fost evidențiat și de premierul grec Kyriakos Mitsotakis. În cadrul unor declarații cu Volodimir Zelenski. Subliniind că portul „prezintă o importanță geopolitică deosebită pentru Ucraina și, în general, pentru tot flancul de est al NATO”.
„De acolo începe un nou coridor energetic care leagă Nordul cu Sudul, Sudul cu Nordul. Pentru ca în curând Alexandroupoli să fie o nouă poartă de intrare pentru gazele naturale”. A mai spus Mitsotakis.
Cu perspectiva de a acoperi, potrivit lui Mitsotakis, nu doar nevoile naționale. Ci și pe cele ale „țărilor balcanice, ale țărilor est-europene și, de ce nu, pe cele ale Ucrainei”.
De menționat că operatorul elen de gaze DEPA a câștigat deja o licitație pentru aprovizionarea cu energie a Moldovei. Ceea ce consolidează poziția Greciei de hub energetic. Potrivit unor surse, și portul Kavala ar putea juca un rol în transportul cerealelor.
Important este și proiectul conexiunii feroviare cu linie electrificată dublă „care va permite transportul mai rapid al produselor”
Accent pe interconectare
Dimitris Petrovits, vorbind despre o potențială axă terestră de la Alexandroupoli până în România - printr-o rețea rutieră și feroviară - a caracterizat-o drept o alternativă importantă. Cu accent pe interconectare.
După cum remarcă el, axa rutieră va oferi o nouă perspectivă transporturilor și logisticii. Prin conectarea portului Alexandroupoli, de exemplu, cu Constanța. Subliniind că proiectul de legătură feroviară cu linie electrificată dublă „va oferi posibilitatea unui transport mai rapid de produse prin conectarea Mării Egee și Mediteranei cu Marea Neagră și țările din regiune”.
Axa rutieră se poate baza și pe Autostrada Egnatia cu unele îmbunătățiri necesare, potrivit lui Petrovits. Care vorbește și despre „conectarea cu Bulgaria. Dar și cu România printr-o cale ferată modernă electrificată care va putea deservi trenuri de mare viteză și va putea conecta portul Alexandroupoli și Marea Egee cu Marea Neagră și Dunărea”.
După cum spune el, sunt proiecte cu privire la care „Ministerul Infrastructurii și Transporturilor își continuă studiile, după cum s-a anunțat”. Iar Alexandroupoli ar putea deveni – dincolo de rolul său de hub energetic – și un „nod de transport și infrastructură".
Importanța trenurilor
Directorul general al Organizației Portului Alexandroupoli, Kostas Chatzikonstantinou, a menționat pentru To Vima discuțiile care au avut loc la nivelul UE, la inițiativa departamentului de transport al DG MOVE. Pentru gestionarea în ansamblu a rutelor de solidaritate pentru transportul cerealelor ucrainene.
După cum spune el, ca o ieșire mai scurtă spre Mediterana, Grecia propune „culoarul care pleacă de la granița ucraineano-română și se termină în principal în portul Alexandroupoli și în secundar în portul Salonic”. Ca o rută mai eficientă din punct de vedere comercial. El notează că, datorită naturii produsului, se preferă transportul feroviar. De aceea vorbește și despre „modernizarea rețelei feroviare, Alexandroupoli – frontiera greco-bulgară, Ormenio”.
Procesul „privind proiectul de modernizare și dublare a liniei, de la o linie la două electrificate” a început, spune Chatzikonstantinou: Subliniind că portul Alexandroupoli dispune de infrastructura de recepție a mărfurilor și de descărcare și depozitare a containerelor. Atâta timp cât această activitate „capătă trăsături mai de durată în planul general al portului Alexandroupoli, este prevăzută construcția de echipamente mecanice suplimentare, care să facă acest port și mai atractiv”, pentru încărcarea navelor.
(Traducerea: Carolina Ciulu, RADOR)
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)