Cea mai stranie epidemie din Europa medievală: „Sângele fierbinte” a făcut sute de victime. Ce simptome dezvoltau bolnavii
- Sabina Popescu
- 9 ianuarie 2022, 12:17
![Cea mai stranie epidemie din Europa medievală: „Sângele fierbinte” a făcut sute de victime. Ce simptome dezvoltau bolnavii](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2022/01/ciuma-dansului.v1-1024x576.jpg)
Una dintre cele mai bizare epidemii din lume a avut loc în Europa medievală, în anul 1518. Unii istorici spun că ar fi vorba despre blestemul unui sfânt; alții că, din cauza febrei, bolnavii dezvoltau un fel de isterie, care în unele situații conducea chiar la deces. Cert este că sute de oameni au fost victime ale fenomenului.
Ciuma dansului din 1518. În luna iulie, locuitorii orașului Strasbourg, care pe atunci făcea parte din Sfântul Imperiu Roman, au fost loviți de o nevoie bruscă și aparent incontrolabilă de a dansa.
Ciuma dansului 1518: Debutul și simptomele epidemiei
Isteria a pornit atunci când o femeie cunoscută sub numele de Frau Troffea a ieșit în stradă și a început să se răsucească, să se învârtă și să se agite în tăcere. Ea a continuat să danseze singură timp de aproape o săptămână și, în scurt timp, alte trei duzini de locuitori din Strasbourg i s-au alăturat.
Orele de dans induceau persoanelor care erau antrenate în fenomen câteva simptome specifice - o stare de transă și extaz, care era urmată apoi de leșin sau chiar deces. Unele persoane se confruntau cu convulsii, dureri de piept, halucinații, atacuri de epilepsie și hiperventilație.
Până în august 1518, epidemia de dans a făcut până la 400 de victime.
Ce măsuri au luat autoritățile de la acea vreme
Neavând nicio altă explicație pentru acest fenomen, medicii locali au dat vina pe „sângele fierbinte” și au sugerat că bolnavii pur și simplu se rotesc pentru a scăpa de febră.
A fost construită o scenă și au fost aduși dansatori profesioniști. Orașul a angajat chiar și o formație care să asigure muzica de fundal, dar nu a trecut mult timp până când maratonul a început să își facă simțită prezența. Mulți dansatori s-au prăbușit din cauza epuizării. Unii chiar au murit în urma unor accidente vasculare cerebrale și atacuri de cord.
Ciudatul episod s-a încheiat abia în septembrie, când dansatorii au fost duși la un altar din vârful muntelui pentru a se ruga pentru absoluțiune.
Istoricii vorbesc despre blestemul Sfântului Vitus
Ciuma dansului de la Strasbourg poate părea o legendă, dar este bine documentată în documentele istorice din secolul al XVI-lea. De asemenea, nu este singurul incident cunoscut de acest gen. Manii similare au avut loc în Elveția, Germania și Olanda, deși puține au fost la fel de mari - sau mortale - ca cea declanșată în 1518.
Ce i-ar fi putut determina pe oameni să danseze până la moarte? Potrivit istoricului John Waller, explicația cea mai probabilă se referă la Sfântul Vitus, un sfânt catolic despre care europenii pioși din secolul al XVI-lea credeau că avea puterea de a-i blestema pe oameni cu o ciumă a dansului, relatează history.com.
Combinată cu ororile bolilor și ale foametei, care făceau ravagii în Strasbourg în 1518, superstiția Sfântului Vitus ar fi putut declanșa o isterie indusă de stres care a cuprins o mare parte din oraș.
Alte teorii au sugerat că dansatorii erau membri ai unui cult religios sau chiar că au ingerat accidental ergot, un mucegai toxic care crește pe secara umedă și produce spasme și halucinații.
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)