De ce trag membrii NATO semnalul de alarmă în privința poziției agresive a Rusiei
- Alexandru Stan
- 19 februarie 2024, 12:47
![De ce trag membrii NATO semnalul de alarmă în privința poziției agresive a Rusiei](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2024/02/avioane-su25-1200x800.jpg)
Personalități occidentale din sectorul apărării avertizează în legătură cu capacitățile Moscovei și cu un pericol mai mare care depășește Ucraina
Noile estimări ale capacităților militare ale Rusiei și pericolul acestora la adresa securității NATO au sporit semnalele de alarmă și avertismentele din partea guvernelor occidentale, precum și presiunile în sprijinul unor investiții masive în apărare.
Șanse crescute de conflict la scară mare
“Trăim niște vremuri cu adevărat periculoase și, din acest punct de vedere, un conflict pe scară mai mare este mult mai posibil decât fusese în istoria recentă”, a declarat un oficial din sectorul britanic de informații militare.
“Intențiile belicoase ale Rusiei sunt încă prezente”, a subliniat un al doilea oficial din sectorul britanic al apărării.
“Forțele sale terestre s-au degradat în Ucraina, dar forțele aeriene și navale sunt în mare parte intacte, iar Rusia e încă o importantă putere nucleară”.
Rusia a etalat 4 milioane de obuze de artilerie și sute de tancuri în ultimul an
Acest avertisment plutește asupra Conferinței pe teme de Securitate de la München care începe vineri – o reuniune anuală a unor oficiali și experți din sectorul securității, din sectorul militar și din cadrul serviciilor de informații care oferă un tablou panoramic într-o perioadă de instabilitate-record. Un motiv al îngrijorării manifestate de oficialii occidentali este revigorarea mașinăriei rusești de apărare la scară industrială, revigorare lansată cu o viteză pe care mulți occidentali o credeau imposibilă.
În cursul anului, Rusia a etalat 4 milioane de obuze de artilerie și câteva sute de tancuri. Potrivit estimărilor unor oficiali ucraineni, tot în acest an, ea va recruta încă 400000 de bărbați fără să recurgă la o mobilizare generală.În același timp, viitorul însăși al NATO este pus sub semnul întrebării de perspectiva revenirii lui Trump la Casa Albă. La sfârșitul săptămânii trecute, Trump a spus că “ar încuraja” Rusia să atace orice state membru NATO care nu a alocat apărării 2% din PIB.
În ultimul deceniu, statele europene membre ale NATO și-au sporit cu aproape o treime cheltuielile militare, unele dintre ele sporindu-și semnificativ aceste cheltuieli mai ales după invazia totală a Rusiei în Ucraina, în februarie 2022.
Rusia ar putea pune la încercare articolul 5 al NATO
![Paradă de tancuri la Moscova.](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2024/02/parada-msocova-scaled.jpg)
Paradă de tancuri la Moscova. Sursa Foto -Dreamstime
Deși armata rusă este mobilizată la greu în Ucraina și a suferit mari pierderi în timpul celor doi ani de conflict, cei mai mulți dintre oficialii europeni se așteaptă ca, într-o perioadă de 5 până la 8 ani, ea să-și poată reface forțele.
“Știm că adversarii caută mereu noi căi în vederea continuării războiului”, le-a declarat, joi, reporterilor secretarul britanic al apărării, Grant Shapps. “De aceea trebuie să fim pe fază. De aceea trebuie să fim pregătiți”.
În ultimele săptămâni, și alți oficiali occidentali din sectorul apărării au lansat un număr neobișnuit de avertismente publice legate de eventualitatea unui conflict lărgit în Europa cu o Rusie mai sigură pe sine și reînarmată .Săptămâna trecută, ministrul apărării din Danemarca, Troels Lund Poulsen, a declarat că, “într-o perioadă de trei până la cinci ani”, Rusia ar putea pune la încercare clauza apărării reciproce din cadrul NATO. Declarația a urmat unor avertismente similare lansate, de la începutul anului, de colegi din Suedia, Regatul Unit, România și Germania, precum și din partea unor oficiali ai NATO.
Rusia nu se va opri la Ucraina
“Trebuie să ne obișnuim cu ideea că e ceva realist să credem că, într-o perioadă de 5 până la 8 ani, (președintele rus Vladimir) Putin ar ataca o țară NATO”, a declarat Marie-Agnes Strack-Zimmermann, președinta comisiei de apărare din Bundestag. “Omul e animat de un gen de imperialism despre care credeam că nu mai poate exista în secolul XXI”.
“Amenințarea e una credibilă, iar noi trebuie să fim pregătiți pentru asta”, a declarat un înalt diplomat din cadrul NATO referindu-se la un eventual atac rusesc asupra vreunui membru al alianței.
“Nu consider o fantezie asemenea previziuni… Nu ne permitem luxul de a crede că Rusia se va opri în Ucraina“. Un alt oficial european a mers până-ntr-acolo încât a spus că “intențiile și capacitatea Rusiei de a ataca o țară NATO înainte de sfârșitul deceniului se bucură “de un consens semnificativ” în sânul alianței militare conduse de SUA. “Singura variabilă e momentul potrivit”, a mai spus oficialul.
Europa se pregătește pentru război
Oficialii afirmă că un motiv al acestor insistente avertismente este acela de a-i pregăti pe oameni în eventualitatea unui pericol și de a se asigura că infrastructura civilă e pregătită pentru eventuale consecințe. Asta înseamnă a se asigura că rezervele de energie la nivel național și stocurile din depozite sunt în destulă siguranță, că rețelele de comunicație sunt sigure și pot funcționa bine în eventualitatea unui război și că infrastructura de primă importanță – șoselele și căile ferate – pot face față unor mari cantități de armament ce vor trebui transportate prin toată Europa.
Comandamentul Comun de Sprijin și de Funcționare din cadrul NATO, un centru de comandă aflat la Ulm, un oraș din sudul Germaniei, proiectează o serie de planuri vizând mobilizarea viitoare a forțelor NATO în jurul Europei, precum și întărirea și susținerea acestora în eventualitatea unui conflict, mai spun oficialii. Acest proces se va baza pe lecțiile învățate din programul de manevre Steadfast Defender, care simulează un conflict de amploare cu un inamic din estul NATO – cele mai mari manevre din istoria alianței după încheierea Războiului Rece.
Amiralul Rolf Bauer, care conduce comisia NATO ce asigură consultanța în privința strategiei militare a alianței, a declarat că manevrele au drept scop „pregătirea în vederea unui conflict cu Rusia”.
![Soldați NATO.](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2024/02/soldati-scaled.jpg)
Soldați NATO. Sursa Foto - Dreamstime
Cetățenii din NATO trebuie să se pregătească pentru război
Generalul Sir Patrick Sanders, șeful demisionar al armatei britanice, a avertizat că britanicii trebuie să fie pregătiți să lupte într-un eventual război cu Rusia.
„Cetățenii britanici trebuie să fie instruiți și echipați pentru luptă, pentru că Moscova plănuiește să ne înfrângă sistemul și stilul nostru de viață”, a declarat Sanders într-un discurs de luna trecută.
Asemenea avertismente, a mai spus el, „sunt astfel lansate încât să avem o perspectivă și să fim avertizați anticipat pentru că, deseori, există o scurtă perioadă de timp între avertizare și intrarea în criză”.
Țările baltice ar putea fi următoarele dacă Ucraina este înfrântă
Un înalt oficial ucrainean a spus că Kievul deține „informații viabile” potrivit cărora Putin s-ar pregăti în vederea unui război împotriva statelor baltice. „Putin nu se mai poate opri”. Totuși, o serie de membri ai alianței se arată sceptici, îndoindu-se că președintele rus intenționează să atace vreun membru NATO. “Estimăm că el ia în serios Articolul 5 și nu dorește să intre în război cu NATO”, a declarat un înalt oficial american din sectorul apărării.
Putin a afirmat că prăbușirea Uniunii Sovietice a fost cea mai mare catastrofă geopolitică din secolul XX, și a vorbit în mod repetat despre dorința Moscovei de a-și apăra populația rusofonă din afara frontierelor sale. Acesta a fost unul dintre multele argumente folosite de Kremlin în sprijinul războiului său împotriva Ucrainei. În această săptămână, șeful serviciului de informații externe din Estonia a declarat că Rusia intenționează să-și dubleze numărul trupelor staționate de-a lungul frontierelor sale cu țările baltice și cu Finlanda – un demers care, în următorul deceniu, ar putea prevesti un eventual conflict militar cu NATO.
„Putin face tot ce spune că va face Și singurul lucru care l-ar putea opri e o politică de forță”, a declarat Christoph Heusgen, fostul consilier pentru politică externă al fostului cancelar german, Angela Merkel, și care acum este șeful Conferinței pe teme de Securitate de la München. „E singurul lucru pe care îl înțelege”. Sursa: FINANCIAL TIMES
Traducerea- Rador
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)