LOBBIȘTI și POLITICIENI: Care sunt LIMITELE în Germania, SUA, UK și Canada
- Simona Stupar
- 25 august 2017, 11:50
![LOBBIȘTI și POLITICIENI: Care sunt LIMITELE în Germania, SUA, UK și Canada](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2017/08/lobbisti-si-politicieni-care-sunt-limitele-in-germania-sua-uk-si.jpg)
Cazul fostului cancelar german Gerhard Schroeder, prieten cu președintele rus Vladimir Putin, care se va alătura companiei rusești Rosneft, a ridicat semne de întrebare privind lipsa de etică a schimbării funcțiilor din public în privat, la final de mandat. Care este situația în Germania, conform unei analize publicate de Deutsche Welle
Dincolo de scandalul provocat și scăderea încrederii dintre producătorii de mașini și clienții lor, scandalul Dieselgate din Germania aduce și el îndoieli pe această temă, a relațiilor apropiate dintre industria producătoare de mașini și practica „ușilor glisante” a guvernului, scrie Deutsche Welle.
Landul Saxonia Inferioară are 20% acțiuni la Volkswagen. Cu mult înainte de a deveni ministru de Externe, Sigmar Gabriel a fost premierul acestui land, ceea ce l-a pus automat în în consiliul de supraveghere de la Vw, între 1999-2003, un post ocupat acum de actualul premier al landului, Stephan Weil. Și mai sunt și alte exemple.
Lobbistul șef al Daimler este Eckart von Klaeden, un creștin-democrat care a lucrat sub Merkel, în cancelarie, până în 2013. Colegul său de partid, Matthias Wissmann, care conduce Asociația Germană a Automobilelor, a ocupat funcția de ministru federal pentru Transport mulți ani.
Timo Lange, purtător de cuvânt pentru ONG-ul german Lobbycontrol, spune că problema datează de ani de zile și a ajuns în punctul cel mai de jos odată cu contactele apropiate stabilite de un fost cancelar german cu gigantul rusesc Gazprom. „La finalul mandatului său, el era deja în favoarea construcției unei conducte sub Marea Baltică și după ce a plecat din funcție a primit un job la Gazprom.
În același timp, schimbarea abruptă a lui Klaeden către Mercedes a adus o anchetă din partea procurorilor din Berlin și noi reguli privind o perioadă de pauză înainte ca politicienii să poată face deja obișnuitul pas de la guvernare și redactarea de legi la lobby lucrativ.
„În 2015, guvernul a redactat un proiect de lege care reglementa angajamentului la finalul contractului pentru funcții publice, pentru membri ai Guvernului și Parlamentului, pentru prima oară. Acum există în lege o perioadă de 18 luni în care este interzis să treci în sectorul privat, dar aceste prevederi nu se plică pentru că până acum, de la adoptarea legii, niciun fost membru al guvernului nu a făcut asta”, a declarat lange pentru DW.
Cazul SUA
Promițând să asaneze „mlaștina de la Washington”, după cum s-a exprimat chiar el, președintele Donald Trump a semnat la începutul anului un ordin executiv pentru a restricționa lobby-ul pe care îl pot face oficiali de la Casa Albă după ce pleacă din echipa sa. Interdicțiile durează mai mult de doi ani, regula impusă de Barack Obama în 2009, dar există „portițe” inevitabile și, mai important, nu se aplică și oficialilor Congresului. „Avem reguli diferite pentru memri ai Congresului și membri ai administrației. Și ceea ce face în ultimele două luni Trump, este să emită o mulțime de scutiri de la prevederile etice ale acestor reguli”, a spus Lange.
Marea Britanie
În Marea Britanie, Comitetul de Consiliere pentru Numiri în Business (ACOBA) reglementează tranziția de la foști miniștri și oficiali la roluri în sectorul privat. Este un mecanism greoi, iar un raport recent al unei comisii parlamentare a descoperit că este și ineficient, pentru că nu are instrumentele legale necesare și a slăbit învcrederea în politicieni și în instituții publice. ACOBA ar trebui să se asigure că funcționarii publici nu vând secrete din interior spre sectorul privat. Comisia nu are însă putere de a investiga și nici de a sancționa pe cei care nu respectă regulile.
Sistemul din Canada
Canada pare a avea cel mai eficient sistem, până la această oră, în ceea ce privește reglementările și regulie. Canada Lobbying Act prevede obligativitatea înregistrării firmelor și activităților de lobyy, obligativitatea raportării, un sistem bazat pe ideea transparenței și a dezvăluirii, care a condus spre o crșetere a încrederii opiniei publice și a responsabilității oficialilor.
Nu doar că entitățile de lobby trebuie să se identifice, pe ele, cliențiii lor, și zona în care își desfășoară activoitatea, dar actualii lobbyiști trebuie să dea și lista cu funcțiile publice pe care le-au deținut în trecut.
Regulile guvernează, astfel, activitatea post-politică a canadienilor. „Există o perioadă de așteptare de cinci ani, în care nu este permis ca un oficial care a deținut o funcție în administrație, să fie un lobbyist înregistrat. Și asta este cu siguranță un lucru bun pentru că asta nu înseamnă doar că e interzis că faci lobby pentru fosta Agenție pentru care ai lucrat, dar este interzis chiar să devii lobby-ist direct”, a spus Lange.
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)