CHINURILE Marii Fresce a Ateneului Român. Cum au CIUNTIT-O comuniştii
- Andrei Vi şan
- 22 mai 2018, 09:57
![CHINURILE Marii Fresce a Ateneului Român. Cum au CIUNTIT-O comuniştii](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2018/05/chinurile-marii-fresce-a-ateneului-roman-cum-au-ciuntit-o-comuni.jpg)
Patriarhul Daniel a spus, luni seara, la festivitatea care a marcat 80 de ani de la inaugurarea Marii Fresce a Ateneului Român că ea prezintă istoria poporului român ca pe o taină a crucii şi a învierii sale.
"Ateneul a fost construit cu 130 de ani în urmă, pe vatra unei biserici care a aparţinut Episcopiei Râmnicului. Iar fresca pictorului Costin Petrescu, din sala circulară situată sub cupola Ateneului român, a fost realizată ca o familiaritate românească între cult şi cultură. Fresca aceasta prezintă istoria poporului român ca pe o taină a crucii şi a învierii sale, a suferinţei şi a biruinţei sale, dar mai ales ca pe o liturghie a unităţii şi demnităţii poporului român", a arătat în discursul său Patriarhul Daniel.
Academicianul Răzvan Theodorescu a vorbit despre faptul că, în anul 1948, fresca a fost acoperită cu o cortină de catifea roşie, pentru a ascunde adevărul unor momente istorice şi, mai ales, rolul monarhiei în destinul ţării.
"Această frescă ne arată statalitatea, voievozii însoţiţi de simbolurile ortodoxiei. Ele sunt ca un contrapunct în această friză. Friza începe cu latinitatea, cu Traian. Se termina cu Carol al II-lea şi cu marele voievod de Alba Iulia. (...) În 1948, când doi culturnici i-au propus lui Gheorghiu Dej ca această frescă să dispară, a apărut salvatorul, un mare om, patriarhul Iustinian Marina, care l-a sfătuit pe Dej - acest lucru e confirmat de o serie întreagă de martori - să acopere cu o cortină fresca. Dej avea faţă de el nişte datorii mai mari; când evadase de la Târgu Jiu, a fost adăpostit de preotul Marina", a explicat Theodorescu, potrivit Agerprea.
Directorul Filarmonicii "George Enescu", Andrei Dimitriu, a arătat că dintre cele 25 de scene care surprind momente importante din istoria românilor, ultima, intitulată "Carol al II-lea - Epoca de consolidare", nu mai există în forma iniţială. Astfel, imaginea lui Carol al II-lea cu Regele Mihai, pe atunci Mare Voievod de Alba Iulia, a fost scoasă. Andrei Dimitriu a pledat pentru găsirea unei soluţii tehnice de recuperare a imaginii celor două personalităţi în cadrul frescei.
Fresca, un proiect al artistului Constantin Petrescu, are o lungime de 75 de metri şi o lăţime de trei metri, ilustrând 25 de episoade importante din istoria românilor. Începută la 11 septembrie 1933 şi finalizată la 22 aprilie 1937, a fost inaugurată la 26 mai 1938, în prezenţa Regelui Carol al II-lea şi a Marelui Voievod Mihai.
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)