Cât de dulce a cucerit lumea inconfundabila modă italiană
- Roxana Roseti
- 23 ianuarie 2012, 12:02
![Cât de dulce a cucerit lumea inconfundabila modă italiană](https://media.evz.ro/wp-content/uploads/2012/01/cat-de-dulce-a-cucerit-lumea-inconfundabila-moda-italiana.jpg)
Pasiune, senzaţii, rafinament, originalitate şi extravaganţă. Toate acestea au făcut din Italia capitala mondială a stilului. "La Dolce Vita" a lui Fellini a fost impusul şi punctul de plecare.
Şi impactul pe care moda italiană l-a avut asupra lumii, în mod special asupra Hollywood-ului se datorează succesului filmului "La Dolce Vita" – considerat unul dintre cele mai bune filme ale cinematografiei mondiale. Capodopera lui Federico Fellinide la a cărui naştere s-au împlinit 92 de ani pe 20 ianuarie -, a dat naştere aventurii stilului italian la nivel mondial. Anul lansarii celebrului film clasic (1960) reprezintă punctul de plecare al unei perioade care stă sub semnul eleganţei desăvârşite şi din care încă îşi trage seva moda de azi, cea care se respectă desigur. Capodopera lui Fellini a influenţat cultura şi designul mai mult chiar decât şi-ar fi imaginat genialul regizor. Paparazzo, un prieten… De la costumul negru purtat de personajul Marcello (interpretat de… Marcello Mastroianni) până la ochelarii de soare negri ai Sylviei (Anita Ekberg), totul a însemnat lansarea unei mode practic nemuritoare. Fashion- simbolurile din film s-au perpetuat sub diverse…forme: în Franţa, Casa Dior a făcut la un moment dat din ochelarii îndrăzneţi ai Sylviei un accesoriu obligatoriu, în SUA, diverse trupe au purtat pe scenă costume asemenea celor din "La Dolce Vita". Curente americane au dus atât la reînvierea costumului în dungi, cât şi la reintroducerea costumului alb.
În film, scooterele Vespa şi Lambretta sunt folosite de către fotografi pentru urmărirea starurilor de la Hollywood (filmul a introdus şi "adevăratul" statut al maşinilor, cele marca Triumph străbătând cu dezinvoltură străzile Romei). Marea Britanie a reacţionat prompt: la începutul anilor ’60, mişcarea Mod anunţa o nouă era în moda adolescenţilor, prin costumele strâmte şi scooterele italiene pe care le conduceau, identice cu cele folosite de paparazzii din film. "Paparazzi"…Termen lansat de "La Dolce Vita", care acum reprezintă oriunde în lume fotografii fără licenţă, veşnic la vânătoare de celebrităţi. Cuvântul îşi are originea în numele personajului-fotograf din film, Paparazzo, prietenul lui Marcello, care dezvăluie partea senzaţională a vedetelor de cinema şi a aristocraţiei decadente. Criticii spun că Fellini era perfect conştient de natura obsesivă faţă de celebritate a societăţii contemporane.
Roz şi pulovăr pe gât
Tot criticii sunt cei care subliniază că "La Dolce Vita" a sprijinit comercial Italia, ţară cu o industrie a modei nu prea dezvoltată la acea vreme. Astfel, culoarea roz a fost pentru prima oară considerată culoare haute- couture, iar materialele uşoare şi somptuoase pot fi văzute şi astăzi pe podiumurile modei. Gucci s-a dovedit a fi deloc indiferent la farmecele filmnului, iar Gaultier va recrea modelele clasice de pălării din acele timpuri, folosind materiale noi. S-ar putea spune că moda este personajul principal în filmul lui Fellini, deoarece se strecoară subtil în costumele elegante ale lui Marcello, ale prietenilor săi, dar mai ales în rochiile extravagante ale Sylviei. Iar voga puloverului pe gât se datorează petrecerilor la care se duce Marcello (şi azi puloverul pe gât este cunoscut în Italia sub denumirea de "dolcevita"). Filmul a fost recunoscut pentru amprenta deosebită asupra stilului vestimentar când, în 1961, Piero Gherardi a câştigat un Premiu al Academiei pentru costume într-un film alb-negru, dar şi premiul Oscar pentru cele mai bune costume.
Pentru că
S-a spus că, trecând peste modă, filmul este de fapt o metaforă cinematografică specifică pentru "temele" epocii în care a fost realizată pelicula: conflictul Est-Vest, Războiul Rece, ameninţarea unui posibil pericol nuclear. Dar temele "date" nu au anulat deloc interesul lumii pentru latura fashion a filmului. Interesant este faptul că una dintre sursele de inspiraţie pentru "La Dolce Vita" a fost moda din anul 1957, când casa de modă Balenciaga a introduse aşa-numita sack dress, care lui Fellini i se părea că simbolizează… goliciunea interioară. "Pentru că este menită a arăta superb pe orice trup de femeie, ascunzând imperfecţiunile, determinându-le pe doamne să fie curajoase, stăpâne pe sine, dar fără moralitate!".
Designerul Diane von Furstenberg îşi crea colecţia primăvară- vară din 2005 pornind de la film. Spectacolul său de modă, numit "La Dolce Diva", s-a concentrat pe prezentarea de costume şic şi rochii foarte strâmte combinate cu jachete largi, taiate, aducând cu look-ul Sylviei. "Colecţia surprinde un moment specific din viaţa mea, când am descoperit glamour-ul pentru prima dată", a declarat creatoarea, făcând referire la perioada când îşi petrecea vacanţele la Roma, în anii ’60.
Dolce&Gabbana au folosit la un moment dat o reconstrucţie din ghips a Fântânii Trevi din Roma, ca fundal pentru prezentarea colecţiei toamnă-iarnă 2004. Jachetele de catifea şi costumele strâmte au constituit un omagiu adus personajului Marcello. În anul 2004, întrebat de ce Dolce&Gabbana a ales să îşi inspire întreaga colectie din miticul film, Stefano Gabbana a răspuns simplu: "Pentru că oamenii îşi doresc ceva dulce în viaţa lor!".
DEZIDERAT
Un happening continuu
Naraţiunea din "La Dolce Vita" prezintă o serie de evenimente din viaţa unui jurnalist interpretat magistral de Marcello Mastroianni. Acţiunea se desfăşoară la Roma, unde personajul lui Mastroianni se ocupă cu partea de senzaţional a ştirilor. Secvenţa de început este considerată ca fiind magistrală: un elicopter survolează Roma, deasupra unei statui a lui Iisus, peste ruinele Coloseumului, deasupra unui grup de femei care fac plajă pe marginea unei piscine, deasupra unei catedrale. Fellini a dorit să prezinte o lume în care valorile religioase ale Bisericii Catolice, reminescenţele păgâne ale vechii Rome, viaţa contemporană şi dificultăţile de comunicare se îmbină fascinant. "Un happening continuu între viaţă şi reprezentarea vieţii", după cum s-a exprimat la un moment dat regizorul. <iframe width="633" height="315" src="http://www.youtube.com/embed/2YZjAn0GZfE?rel=0" frameborder="0" allowfullscreen></iframe>
<iframe width="633" height="315" src="http://www.youtube.com/embed/The8Xi6fKOE?rel=0" frameborder="0" allowfullscreen></iframe>
![](/wp-content/themes/evz/assets/img/evz_comunicate.gif)