Obţinerea portofoliului de comisar european pentru dezvoltare regională este cel mai important joc de politică externă pe care-l face premierul Victor Ponta, în mandatul său, dar consecinţele interne ar putea extrem de serioase pentru liderul PSD. Dacă România primeşte, aşa cum susţin surse de la Bruxelles, doar mandatul de comisar european pentru ajutor umanitar, el se va afla în faţa unui eşec major, care probabil îi va afecta campania la prezidenţiale. Dacă Corina Creţu preia departamentul de dezvoltarea regională, Ponta îşi poate asuma cea mai importantă victorie externă, din mai 2012 până acum. Situaţia este fluidă, la Bruxelles se desfăşoară negocieri intense, iar primele anunţuri oficiale vor fi făcute în câteva zile. În perioada coagulării comisiei Barroso, negocierile au durat din toamnă până în iarnă, Bulgaria fiind nevoită să-şi retragă propunerea şi să vină cu o alta pe ultima sută de metri, respectiv în ianuarie 2010.
Ponta a ridicat singur ştacheta prin faptul că a declarat că ar fi obţinut postul de comisar pentru dezvoltare regională pentru Corina Creţu, un om de partid apropiat familiei sale, fără să se consulte cu preşedintele Traian Băsescu. „Domnia sa nu are absolut nici o atribuţie în desemnarea comisarului european”, a spus premierul, întrebat dacă s-a consultat cu şeful statului, în această privinţă. Având în spate aceste declaraţii ferme, liderul PSD nu mai are cum să dea înapoi şi este practic la mâna politicienilor de la Bruxelles.
Premierul Victor Ponta şi-a întemeiat decizia pe două elemente. Primul, Dacian Cioloş nu putea continua la Agricultură şi avea mici şanse să obţină orice alt portofoliu. Al doilea, preşedintele Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker şi-a luat angajamentul public să promoveze în viitorul Executiv european cel puţin nouă femei, tot atâtea câte au fost şi în comisia Barroso.
În ceea ce-l priveşte pe Cioloş, acesta a greşit prin faptul că, în ultimul an al mandatului său, s-a îndepărtat de grupul PPE care-l susţineau şi a încercat să se apropie de socialişti. În România, a început să se plimbe, în campania pentru alegerea Parlamentului European, alături de liderii PSD şi de ministrul Agriculturii, Daniel Constantin. La Bruxelles, s-ar fi dus la noul preşedinte al Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker şi i-ar fi spus socialiştii îl vor susţine să rămână în viitorul Executiv european. Această formă de traseism i-a îngropat lui Cioloş şansele să obţină sprijin politic pentru vreun post de comisar.
În ceea ce priveşte apariţia numelui Corinei Creţu în acest joc complicat, ea a fost facilitată de presiunea socialiştilor ca Juncker să-şi respecte angajamentul de a promova femei în Comisie. Cum statele europene propuneau bărbaţi, Ponta a părut că salvează situaţia şi a avansat numele lui Creţu.
Acum, şeful Comisiei Europene trebuie să vină în faţa Parlamentului European cu nişte comisari care să nu rişte să-i pice la vot întreaga Comisie – ar fi un dezastru pentru Juncker. În 2009, europarlamentarii socialiştii au trimis acasă câţiva populari, cazul Bulgariei, care a schimbat-o pe Rumiana Jeleva cu Kristalina Georgieva fiind cel mai cunoscut. Jeleva, propusă întâmplător chiar pentru portofoliul de comisar pentru ajutor umanitar, s-a retras din proprie iniţiativă după o audiere dură în comisiile Parlamentului European, iar liderii PPE au susţinut că europarlamentarii socialişti au fost incorecţi cu ea.
Acum, este posibil ca popularii să le pregătească socialiştilor o surpriză asemănătoare şi să acţioneze dur cu unii dintre cei susţinuţi de PSE. Corina Creţu, care nu are experiență în domeniul dezvoltării regionale, poate fi victima ideală acestui joc politic european. Ea a activat în perioada 2009-2014 în comisia de dezvoltare – diferită de cea de dezvoltare regională – care se ocupa, printre altele exact de ajutoarele umanitare şi intervenţii la dezastre.
În consecinţă, chiar dacă în zilele următoare Juncker îşi asumă propunerea României pentru poziţia de comisar pentru dezvoltare regională, momentul cheie ar putea fi la audierea Corinei Creţu în comisiile Parlamentului European. Atunci vom vedea cum trece Victor Ponta primul examen serios de politică externă. Pe scut, sau sub scut.