Bașcana din Găgăuzia, Evghenia Guțul, a pierdut în primă instanță disputa pe care o are în justiția cu președintele Republicii Moldova, Maia Sandu.
Conform unei decizii a magistraților, Guțul nu se poate adresa repetat în instanță cu aceeași acțiune contra liderului de la Chișinău, dar poate ataca hotărârea primei instanțe, cu recurs, la Curtea de Apel.
Evghenia Guțul, decizie nefavorabilă în instanță
La data de 8 mai, lidera din Găgăuzia a depus cerere de chemare în judecată împotriva președintei Maia Sandu, pe care o acuză că i-ar fi lezat onoarea, demnitatea și reputația profesională.
Guțul a indicat în cerere că Sandu i-ar fi prejudiciat onoarea și demnitatea, după ce Sandu a declarat în cadrul conferinței de presă susținute la data de 18 martie, fiind întrebată dacă o va accepta pe bașcană în componența Guvernului, că: „o persoană care lucrează pentru o grupare criminală, nu pentru cetățenii UTA Găgăuzia, care face declarații împotriva propriei țări, nu are ce să caute în Guvernul R. Moldova”.
Sursa foto: Maia Sandu/Facebook
Apropiata Rusiei a considerat că acele afirmații ar fi defăimătoare și a cerut dezmințirea lor și prezentarea scuzelor publice.
Printr-o rezoluție din 16 mai, Judecătoria Chișinău, sediul Centru, cererea depusă de bașcana Găgăuziei a fost refuzată, conform jurnaliștilor de la zdg.md.
Pe de altă parte, în luna aprilie, başcana prorusă a regiunii autonome Găgăuzia din Republica Moldova a făcut noi declarații pe acest subiect. Ea a acordat un interviu agenției ruse de stat Ria Novosti.
Ea a acuzat Moldova că intenționează să se unească cu România. Caz în care, a spus Evghenia Guțul, va solicita desprinderea de Republică. Bașcana pro-rusă a făcut aceste declarații în replică la comentariul premierului român Marcel Ciolacu.
Premierul a transmis un mesaj de Ziua Unirii Basarabiei cu România pe care o consideră „o sărbătoare de suflet a românilor de pe ambele maluri ale Prutului (...) în care marcăm actul istoric de la 27 martie 1918, prin care se împlinea voinţa românilor basarabeni de a reveni la patria mamă după un veac de ocupaţie ţaristă”.